335 
Tko je najveći neprijatelj kornjačin? Bilo je to pod konac 
mjeseca maja godine 1886., kad smo boravili njekoliko dana uz 
„Obedskn baru“. Vozeći se mi jedno veče kući s bare u selo 
Kupinovo, udare nam u oči njeki široki vezovi — tragovi — na 
debeloj prašini glavnoga druma pored bare. Takovih tragova bi- 
jaše tada zaista puno, pa nam oni odadoše, da se nješto preko 
druma prevlači. Ne potraja dugo, a mi uhvatismo zgodu i vi- 
djesmo, kako u sumraku mnoge kornjače (Emys lutaria Marsili) 
prelaze iz bare preko puta. I podje nam za rukom, da u njeko- 
liko trenutaka znatan broj kornjača pohvatamo. Dakako da nam 
uhićene životinje ne umješe kazati, kamo i pošto idu, ali mi se 
sami uvjerismo, da su pošle po važnu poslu. Idjahu na ime da 
obave najnuždniji rad, da roditeljskom skrbi osiguraju podmladak 
svoj. Suha mjesta u prisunju bijahu odabrana za odlaganje jaja. 
K tim mjestima uperiše sdepnasti, ali pri svem tom ipak okretni 
gmazovi svoj hod i to baš u veče, jamačno zato, što im je u 
tihoj, hladnoj noći lakše kopati rupe, u koje polažu budućnost 
svoje vrsti. Prispjevši na mjesto, danju suncem pečeno, a noćju 
orošeno, ovleZe ga, puštajući vodu iz sebe, još većma, te 
nogama za kopanje udešenim izdube jame, u koje tada nesu 
jaja. Snesavši jaja utapkaju rupe plastičnom zemljom i vraćaju 
se prije rane zore u baru. Tako eto brižni stvor radi za svoj 
povod! Ali dušmani drugačije snuju! Još se majke domu ne 
vraćaju, a već im lase tamane jaja! Krvoločne lasice (Mustela 
vulgaris Briss.) vade vješto kornjačina jaja, pa ih sladko izpijaju. 
A još bolje majstorice jesu u tom svrake (Pica caudata Ray.). 
Već u rano jutro, prije nego što se zemljana gniezda osuše i 
dok se još lako od inih orošenih mjesta dadu razpoznati. eto 
svraka uz baru, gdje hitro razvaljuju jamice, izkapajući jaja svo- 
jim, debelu šilu podobnim kljunom. Svraku dakle držimo najve- 
ćim zatornikom kornjača. 
U Varaždinu dne 12. studenoga 1885. 
Gjuro Šebišanović. 
»Formen des Pilzreiches aus Slavonien“. Kr. zemalj. vlada 
nabavila je za botaničko-fizioložki zavod kralj. hrvatskoga sveuči- 
lita za svotu od 2500 fr. spomenuto rukopisno djelo glasovitoga 
vinkovačkoga mikologa Stjepana Schulzer-a Müggenburg-skoga. 
