58 



Ivrdc u položaju i obliku islursko - hrvatsko -claliiialinskoga jjii- 

 iiiorja, koje je izvaiu-oilno boralo raznolikošću obala svojih; sto- 

 tinama otoku i ostrva; mnogim odatle nastalim zaljevima, zato- 

 nima, lukama i konalinia; razlikošću morske obično vrlo slane 

 vode, koja se ovdje i ondje miješa s presićenom i slatkom; mo- 

 rem, koje je tu duboko, tu plitko, sad grebenata dna, sad pak 

 zamuljeno, blatno ili pjeskovito, a često pokriveno raskošnom 

 podmorskom vegetacijom na dnu svojem. Ovako, toli raznoliko 

 more podaje najbolju hranu orijaškoj množini vrsta nižih životi- 

 nja, obuhvaća na stotine vrsta alga, a i jedno i drugo obilata je 

 i dobra paša ribama. Ovakih obala nema ni u Evropi ni vani, a 

 i jesu li slične, onda riba nije taka. Evo na priliku ribolov Nor- 

 veške ili Njemačkoga mora na svjetskom je glasu množinom svo- 

 jom , ali se vrstnoćom s našim ne mjeri. Rasijeckane obale 

 „tjordova" i more, gotovo posvuda vrlo duboko, norveškoga pri- 

 morja ne ima južne raznolikosti ni klime. Odanle se šalje poznati 

 ^bakalar" u Dalmaciju, ali je tamo inače malo finih riba, a ma- 

 len je i sam broj vrsta, od kojih ima upravo u izobilju na pr. 

 rodova i vrsta porodice tovara („gadini", Gadiđae), ražina („razze", 

 Rajiđae) i sličnili ])orodica, koje su doduše vrlo znamenite eko- 

 nomski, ali malene cijene. Grčko more, premda svojom prirodom 

 toliko slično, ipak se ne može mjeriti s morem jadranskim. 

 Ovomu se od talijanskih mora približava napuljski zaljevi obale 

 sicilske, u ostalom se pak ne može ni uporediti talijansko pri- 

 morje, koje je mnogo jednoličnije i slabe dubine, a otoka ne ima. ^ 

 Da se malmeni daljih podrobnosti, kojim bih potkrepio tvrdnju 

 svoju u pogledu jadranskoga mora, pak se obraćam Zadru, o 

 kojem velim, da mu je ribje tržište na jadranskom moru prvo. Mletke 

 i Trst imadu krasan ribji trg, koji množinom često daleko nad- 

 mašuje zadarski, ali je tršćanski zaljev ponajmanje duboki dio 

 jadranskoga mora, te ne daje najbolje „ribe od kamena ih od 

 stijene" („pesce di grotta") hrvatsko-dalmatinske obale, pače mu 

 nema različitih vrsta ribjih, koje se drže većih dubina. — Pulj, Ri- 

 jeka, Šibenik i Spljet mogu se doduše pohvaliti, da imaju vrlo dobre 

 ribe, ali nijedan od njih nema položaja zadarskoga. Zadar se hvali 



* Evo tek sam se docnije namjerio na jjlasovitoga francuzkoga geografa 

 E. Reclus-a, koji piše o Dalmaciji: „Quant au.\ eaux marines qui baignent les 

 iles, ellessonl très-poissonneuses". (Nouvelle Geographie Universelle, la terre et 

 les hommes. Ili L'Europe centrale. Paris '878, str. 24.5.). 



