61 



djiitim, da jo ovo netom spomenuto mnijenje samo gola teore- 

 tička pomisao, osnovana na neznanju realnosti. — Zna se, da je 

 Inglez Bradlev godine 1739. prvi pisao o ribjim gnijezdima.' 

 Prema koncu minuloga vijeka istu je stvar obreo o mletačkom 

 glavoču („GÒ", Gohius Venetiarum, Nardo) najprije Grisellini 

 (17G8), a poslije odlični mletački zoolog opat Olivi (179G). Ove i 

 druge ribe grade si na dnu vode ili mora pravo gnijezdo, da bi 

 ondje položile svoju ikru, te se donjekle brinu i za mlade. — 

 „Peš" (Ghiozzo, Cottus gobio, Linn.), koga nalaziš u različitim 

 slatkim vodama Hrvatske i Dalmacije, te i u vodama ostale Ev- 

 rope, radjc će poginuti nego li gnijezdo ostaviti. — Ipak najveća 

 množina riba zapušta moru samomu ikru svoju, te se za nju 

 više ne brine. — Godine 1864. glasoviti se prirodoslov norveški 

 Sars ne malo začudi svojem obretu, da na ime ikra tovara pra- 

 voga (Morrua, Gadus morrhiia, Linn.) pliva slobodno površinom 

 morskom, a ni malo se ne razvija na dnu. Ovaj obret probudi 

 interes i naučenjaka i službenih ribarskih komisija, te se evo Ry- 

 der i Agassiz u Americi, Hensen u Njemačkoj, M'Intosh i Prince 

 u Škociji, Raffaele*^ u Italiji latiše posla i potvrdišc vrlo zname- 

 nitu stvar, koju prije 1864. nijesu ni malo poznavali, da na ime 

 veći dio vrsti jestivih riba ni ne gnijezdi ni ne 

 polaže ikre svoje u dubinu morsku, nego je zapu- 

 šta, pak jih nalaziš gdje pliva po moru; ta je 

 ikra pelažka što više, što manje. Upravo ova je ikra-plovihca, 

 koju bi na svaki možni način trebalo štititi. Zlo bi se oslo- 

 nio, tko bi po ovom, što sam do sada rekao, htio 

 suditi, da bih ja tvrdio, da ri haranje na povlaku 

 nije štetno.^ Nije moja navika, da bi mi u gad j ale teorije manje 

 više neobične ili smjele, ih pak teorije, kojih nijesam ja 

 činjenicama okusio; s toga ni ne mogu ni ne ću da svoga 



^ Die erste Nachricht üher den Nestbau der Stichh'nge (t. j. od vrsti na- 

 zvane Gasterosteus aciileatus. L.) haben wir John Hall zu verdanken, dessen 

 Beobachtungen im Jahre 1739 von Bradley nebst einer Abbildung des Nestes 

 des dreistacheligen Stichlings bekannt gemacht wurde" (C. Th. E. v. Siebold: 

 Die Süsswasserfische von Europa. Leipzig, 1863., str. 69). 



''■ Le uova galleggianti e le larve dei Teleostei nel golfo di Napoli (Mit- 

 Uieilungen aus der Zoolog. Station zu Neapel. VIIL Bd. Berlin 1888., str. 1.) 



^ Po tom mora biti svakomu jasno, da nijesam nimalo pisao u obranu 

 chioggiotta. 



