68 



skim gradovima od Mletaka do Kotora, kojili većinu gospodin 

 povjerenik ni vidio nije. 



Prvo di-uštvo pomorskoga i riječkoga ribarstva na konti- 

 iieiiln. berlinski „Deutscher Fischerei-Verein", više se puta mojim 

 nastojanjem poslužilo, te me je imenovalo svojim članom-dopi- 

 snikoin , a to sve bez predjašnjega odobrenja gospodina povje- 

 renika. 



Bez predjašnjega odobrenja gospodina povjerenika — de- 

 setinu godina, prije nego što je gospodin povjerenik postao 

 zoologom — bio sam ja suradnik medjunarodnoga časopisa 

 pariškoga „Les fonds de la mer", kojega prve četiri sveske u 

 običnom obliku Sa. tako su tražene knjige, da dočim su sto- 

 jale prije samo njekoliko franaka, sada se za eksemplar plaća po 

 200 franaka. A kao da to sve ne bi već dosta bilo , gospodin je 

 markez De Folin bio toliko neoprezan , te me nazva jednim od 

 prvih podupirača i zakriljatelja ispitavanja velikih morskih du- 

 bina. Izmedju tolikih djela o ribarstvu i morskim dubinama, koja 

 su za cijelo u ruku gospodina povjerenika, neka se izvoli potru- 

 diti te potražiti svesku uz naslov „Sous les mers" pariške „Biblio- 

 tèque scientifique contemporaine", pak će na 55. strani naći, da 

 su prvi pomogači bili Francezi, Amerikanci, Inglezi, zatim h orri- 

 bile dictu „en Croatie le professeur Brusina", a istom poslije 

 ćeš Hrvatske naći Španiju četvrtu, Portugal peti, Italiju šestu itd. 



Molim dobrostivoga čitatelja, da bi mi oprostio, što sam se 

 imao baviti ovim osobnim pitanjima; ali sam to učinio nadajući 

 se , da će me gospodin povjerenik nađariti barem dekretom 

 ribarstvene straže, jer — premda mi je na moje pismo gospodin 

 grof Manfred Borelli izvolio u svojem preučtivom pismu od 3. o. 

 mj. u principu odobriti moju ideju o zoologijskoj postaji — uvje- 

 ravam gospodina povjerenika, da nipošto ne namišljavam natje- 

 cati se za upravljatelja ove stacije. 



Najposlije bi imalo biti znano gospodinu povjereniku, koji 

 uvijek siže „u dubinu stvari", da su prirodoslovi gradački, ins- 

 bručki, bečki, vratislavski, berlinski itd., koji su bogme moru još 

 mnogo dalje, mnogo više potisnuli proučavanje faune jadranskoga 

 mora, te da su i o ribarstvu napisali nniogo više, nego svi Ta- 

 lijani i Hrvato-Srbi, koji su srećni te obitavaju na jadranskim 

 obalama. 



