7^ 



Stari ljudi sisačke okolice tvrde, da je njekoč u Savi i nje- 

 zinih pritocih: Kupi, Odri, Lonji i Trebežu mnogo više vrsti ve- 

 likih i malih riba bilo, nego li je danas. Razlogom sve to većoj 

 nestašici riba drže: 



I. što parobrodi mnogu ribu poplašiše; 



II. što valovi od parobroda uništavaju mriest; 



III. što danas nepostoji nuždna lovostaja; 



IV. što lovišta nijesu uredjena, pa s toga lovi svatko , kako 

 .zna i kada ga je volja; i 



V. što se dinamitom i u Savi i u pritocih njezinih ne samo 

 riba, već i mriest uništavala. 



Sava počevši od Rugvice , pak diljem sisačkoga kotara la- 

 gana je toka te vrlo prikladna za boravište i mriestište svako- 

 vrstnih riba od najhnije kečige do maloga raj tara; od naj- 

 veće vize (m o r u n e) do najmanje puze. Istoga su svojstva i 

 savski pritoci Kupa, Odra, Trebež i Lonja. 



Naš narod uza Savu i pritoke pozna i danas mnogu ribu 

 po imenu, obliku, boji (masti) ; zna, do koje dužine i težine na- 

 raste koja vrst ribe u Savi i pritocih ; znade, gdje će i kada u 

 Savi ili pritoku najlakše naći koju vrst riblju ili gdje je neće ni- 

 kada naći, a gdje opet uviek; znade dobro razlikovati vrst od 

 vrsti, rod od roda i to po znamenitijih i neznatnijih znacih. Naš 

 narod znade, kako i kada, pa gdje se koja vrst mriešli ; on znade 

 čim se od prilike koja riba hrani, znade u obće, kakov je način 

 života koje ribe u različito godišnje vrieme. 



Kao što su i)rirodne nauke u obće kod nas u povojih, tako 

 je i ihtologija, koja mora da se razvije na temelju narodnoga 

 nagovještanja i stalnoga opažanja. Zato me je rodoljubna sviest 

 ponukala, da ovo njekoliko narodnih opazaka iznesem upravo 

 onako, kako sam ih u prilikah čuo i bilježio , a kod toga su mi 

 osobito pripomogli praktični ribari gg. M. Prukner, I. Štaglar, St. 

 Prišlin i Cvetković. Hoće li se tuj naći može biti po koja bilježka, 

 koja neće odoljeti znanstvenoj kritici, to ništa ne će smetati, jer 

 kako rekoh , ja sam to podao samo kao gradju , koja će dobro 

 doći našim stručnjakom. 



1. Ostriž , balješ, bandar, bulja, bulješ, bodiš, 

 kostrieš, prdeš, okaii, okim, ostrieš, grgeč, (l^Muss- 

 b ars eh) težine je od 5 — 50 dk. a dužine od 20 ctm. ; mriešti se 

 u travnju, živi u naših vodah. Ostriž se pozna po otrovnih oštrih 



