86 



godinu 1889. izračunali smo veličinu i polo/.aj prstena sa svimi 

 važnijimi podatci. 



Kao što Jupiter, isfo tako ne će ni Saturn ove godine po- 

 stignuti ni al'elija ni jterihelija, nego će se tiekoni ciele godine od 

 sunca sve to vi.še udaljivati. Najbliže će dakle suncu biti 1. I. u/, 

 udaljenost od DJfWJOlÜOOO km.; u najvećoj daljini od sunca bit 

 31. XII. sa 1379510000 km. 



U perigej dolazi 5. II. s udaljenošću od 12207!SOOOO km. 

 Prema tomu je prividni promjer i paralaksa 18,4, odnosno 1,1." 

 U apogeju je 10. VIII. uz udaljenost od 1525640000 km. Pri- 

 vidni promjer i paralaksa jesu 14, 8" odnosno 0,9". 



VIII. i IX. Uran i Neptun. 



Kao što prošle godine , tako mukom mimoilazim i ljetos 

 konstelacije tih dvaju, koliko se dosele znade, najudaljenijih čla- 

 nova planetarnoga sustava. Treba naime upravo orijaških strojeva 

 za uspješno motrenje tih udaljenih svietova. ' 



X. Pomrčine sunca i mjeseca. 



A. Parcijalna pomrčina mjeseca od 16. I. 1889. 

 Izlaz mjeseca u Zagrebu S"* 5" već. 



Ulaz ^ u polusjenu 15^ 13,8°' | Prema tome jest: 



„ „ „ sjenu 17 2, 7 Trajanje polupomrčine 6'' 9, 2'" 



Sredina ponu'čine 18 33,5 \ „ pomrčine 3 0, 7 



Izlaz C iz sjene .20 3,4 j U Zagrebu (-e se dakle vidjeti 

 „ „ „ polusjene 21 23,0] samo prve tri faze. 

 Zalaz mjeseca u Zagrebu 7'' 43'" 



B. Parcijalna pomrčina mjeseca od 12. VI. 1889. 

 Izlaz mjeseca u Zagrebu 7'' 45™ več. 



Ulaz mjes. u polusjenu : 6 39,2j Prema tome jest: . 



„ „ „sjenu: 8 46,9 Trajanje polupomrčine 5'' 37,1'" 



Sredina pomrčine: 9 57,8l „ pomrčine 2 21,7 



U Zagrebu će se dakle vidjeti 

 četiri posljednje I'aze. 



Izlaz mjeseca iz .sjene: 11 8,6 

 „ mjes. iz polusjene: 12 16,3 

 Zalaz mjeseca u Zagrebu : 3 32 jut. 



Osim toga biti će ove godine 3 sunčane pomrčine • 

 C. Totalna pomrčina sunca 1. I. Pojas totaliteta ide 

 u polukrugu sjeverom Tihoga oceana, Saveznimi Državami i bri- 



