Tabelarni prieglecl 



O p a, z 1e e. 



Koliinjiie za , izlaz i „zalaz" sunca i mjeseca proračuuao .sam na temelju jjoilataka, koje 

 „Bureau <ies longitudes" publicira svake godine u svonj „annuairc-u". Podatci su toli pouzdani, 

 da se rezultati sa neposredno raćuuanirai oliuaml slažu na jedan minut vremena. Kolumna 

 „kulminacije'' mjeseca postala je na isti način, dočim sam kulminaciju sunca proračunao po 

 „Connaissance des Temps", tako da je na Is točna. 



Kod Merkura uzeo sam interval argumenta što kraći, 1. j. jedan dan. Izlaz i zalaz 

 računao sam kod njega za svili šest perioda vidljivosti, i to šest dana prije svake elongacije 1 

 šest dana poslije nje. 



Kod svih ostalih planeta interval je argumenta 5 dana. Za dane mcdju fimi podatci, jest 

 interpelacija vrlo jednostavna, jer ne treba uzimati u račun viših razlika od prvih. 



U tim tablicama 4. stupac sa nadpisom „Kulm." daje vrieme kulminacije; 6. „Vis.*^ 

 visinu planeta nad zagrebačkim horizontom kad kulminira; 7. „Konst." konstelaciju, u kojoj se 

 nalazi, 8. „Dist.", udaljenost od zemlje (jedinica udaljenosti jest pod nadpisom); 9. „Pr. pol." 

 prividni polumjer. 



Vrieme je svagdje srednje zagrebačko astronomsko, brojeno od podneva do podneva, 

 osim kod izlaza, kulminacije i zalaza sunca, zatim kod izlaza, zalaza i faza mjeseca, gdje je 

 srednje civilno vrieme, koje počimlje i svršava o ponoći. 



