lu; 



osobito radi svoga taiiino-ruiuenoga sjaja, koji ju bujnu fantaziju 

 starih uviek sjećao velikoga ognja, što ga je na zemlji znala raz- 

 jilaniliti razuzdana furija rata. S toga ga i smatrahu simbolom 

 ratnoga boga, to mu nadjcnušc ime Pyrocìs ili Mars, a kao znak 

 mu dado.še štit, iza kojega strši strida ((f). Isti su znak alkimistc 

 dali kasnije željezu, tomu glavnomu orudju rata, a već stari mu 

 posvctišc od 7 nedjeljnih dana utorak — dan, koji mnogi ljudi 

 i danas u praznovjerju svom drže nesretnim, možda baš s ovoga 

 razloga. 



Buduć da je Mart prvi od vanjskih planeta , koje opisuju 

 elipse većih osi nego li je os elipse naše zemlje, on je" za astro- 

 nomsko motrenje objekat puno povoljniji od Venere, koja je i 

 mnogo veća i svictlija, ali se i uviek nalazi u dosta velikoj bli- 

 zini sunčanoj , što jako otežčava motrenje drugoga nebeskoga 

 tiela. — 



Što je kod obiju nutarnjih planeta nemoguće , pokazuje se 

 kod Marta svake druge godine: on dolazi u opoziciju sa suncem 

 t. j. zemlja stoji upravo izmedju njega i sunca tako, da Mart 

 izlazi kad sunce zapada, i da polazi kroz meridijan o polnoći. 

 kad je sunce na protivnoj strani meridijana; od tuda ime opo- 

 zicija. Iz razloga, kojim se je lako dosjetiti, ovakove su opozicije 

 Marta najzgodnija vremena za motrenje njegovo, 



Nu izim ovoga svojstva Martova iztaknuti nam je još dvije 

 povoljne okolnosti. Mart je naime i p r w i vanjski planet, dakle 

 nam u vrieme opozicije dodje i bliže, nego svi ostali vanjski 

 planeti. Kad bi dakle staze zemlje i Marta bile koncentrični kruži 

 s polumjeri od 148-7 mil. km. i 225*5 niil. km., bila bi u sva- 

 koj opoziciji daljina Marta od zemlje 225-5— 148-7=7G*8 mil. km. 

 Sličan bi bio odnošaj i u slučaju, da su im staze elipse sa jedna- 

 kom eksceiitiicitetom. 



Nu pošto Mart imade i to svojstvo, da mu je eksceiitriciteta 

 staze najveća od svih velikih planeta, izuzevši Merkura, na ime 

 7,00» ^^'t će daljina izmedju Marta i zemlje u vrieme opozicija vrlo 

 promjenljiva. 



Najihanja je daJjina zemlje od sunca (periliel zemlje) 14G-2 

 mil. km., a najveća (at'el zemlje) 151-1 mil. km. Kod Marta je 

 pak najmanja daljina fperihel Marta) 205*4 mil. km , a najveća 

 247-G mil. km. (afel Marta). Desi li se sada opozicija Marta u ono 

 vrieme, kada je on u svom perihelu, bit će mu daljina od zemlje 



