117 



2054— 148.7=56-7 inil. km., ako za srednju daljinu zemlje od 

 ?unca uzmemo broj 148 7 mil. km. Desi li se pak opozicija Marta 

 u ono vrieme , kad je on u svom alelu , biti će daljina mu od 

 zemlje: i247'6 — 148*7-=98-9 mil. km., dakle je u ovoj opoziciji go- 

 tovo dva put dalje od zemlje, nego u prvoj. Odtuda vidimo, da 

 nam se Mart u najboljem slučaju može približiti na 50*7 mil. 

 km. (pače i na 54 mil. km. radi toga, što zemlja može biti 

 od sunca dalje nego 148*7 mil. km.) — daljina u razmjeru prama 

 drugim vanjskim planetom veoma malena; i tim nam se tu- 

 mači pojav, da je Mart, inače malen planet, u takovih vremenih 

 na nebu veoma sjajan objekat, koji se svojim sjajem natječe i sa 

 istim Jupitrom. 



Pošto se nadalje 8 obhoda Martovih malo sasvim ne pod- 

 udara sa 15 obhoda zemaljskih, a u tom vremenu ima 7 opozicija 

 Marta, to će se iza svakih 15 godina ciklus opozicija povraćati 

 gotovo sasvim istim načinom. Primjer će to razjasniti još bolje. 

 Zadnja osobito zgodna opozicija Marta (daljina od zemlje = 56-7 

 mil. km.) bila je dne 5. septembra 1877. Za potlašnjih opozicija 

 od god, 1879. i 1881, bila je ova daljina već znatno veća, a g. 

 1884. dne 1. februara bila je opet opozicija u afelu Marta s naj- 

 većom daljinom od zemlje = 98-9 mil. km. Kasnije opozicije od 

 god. 1886. i 1888. već su bile zgodnije, jer se je rečena daljina 

 znatno umanjila; još će bolja biti opozicija od 4. lipnja 1890., za 

 kojom će opet u augustu g. 189i2. doći najbolja opozicija s da- 

 ljinom od 56*7 mil. km., a s njom počima drugi ciklus opozicija. 

 Nije dakle čudo, ako astronomski sviet ove dvije potonje opozicije 

 željno očekuje. 



II. 



Osim već spomenutoga tamno - rumenoga sjaja i činjenice, 

 da on medju stajačicami amo tamo luta {vclccrar = s pravoga 

 puta zavesti, odtuda ime „planet"), nisu stari o Martu upravo ništa 

 znah. Tek preporodom astronomije , koji počima Kopernikom , a 

 još više obretom teleskopa, nastaje novo vrieme za proučavanje 

 planeta u obće i Marta napose. 



Ovaj je planet u poviesti astronomije od njezina preporoda 

 ovamo postao upravo znamenit. Kopernik je poznatim načinom 

 staze planeta držao [)odi)unimi kruži , ali da raztumači opažene 

 nepravilnosti putova, nije sunce pomišljao u središtu tih krugova, 



