HS 



nego je uzeo za sunce malu ekscentricitetu te mu je valjalo dati 

 mali epiciklus sa Irerinom te ekscenlricilcteJ 



Kepler, bivši neko vrieme pomoćnik Tychonu Bralic-a i ])0- 

 znavajnći motrenja Tychonova, koja su u svoje vrieme po cielom 

 svielu slovila sa svoje velike sigurnosti, upoznao je odmah, da so 

 nepravilnosti u gibanju planeta, kako ih izkazuju ova motrenja, 

 ne mogu raztuniaciti Kopernikovom predpostavkom. Nu s druge 

 strane osvjedočen o istinitosti Kopcrnikova sustava, odluči, da taj 

 sustav dalje izgradi, te nadje prave zakone za gibanje planeta 

 oko sunca. Iz ove težnje postade za cielu astronomiju prevažno 

 djelo Keplerovo: Astronomia nova ahioXóyìjcoq scu phy- 

 sica coelestis tradita commentariis de moti bus 

 stellae Martis, Prag a e 1009., u kojem nam je Kepler iz- 

 rekao prva dva od svojih glasovitih triju zakona: 1) Svi se pla- 

 neti gibaju u elipsah, a u jednom gorišlu elipse stoji sunce; 

 2) Vremena, što ih planet treba, da proleti pojedine lukove svoje 

 staze, jesu jedno prema drugomu kao eliptični sektori, koji pri- 

 padaju tim lukovom. 



Treći svoj zakon naslutio je Kepler tek 8. marta 1018., 

 ali pogreška u računu zapriečila je obret. Nu već 15. maja iste 

 godine doživio je veliku radost, da ga je našavši pogreške mogao 

 dokazati; s velikim nzhitom javlja on taj zakon u svojoj knjizi: 

 Harmonices mundi libri V, Linci i 10 19, gdje i spo- 

 minje, da mu se je ovim zakonom ukazala harmonija svieta, ali 

 ne u onom obliku, kako je on to prije naslućivao, nego u mnogo 

 savršenijem. 



Kako je baš planet Mart bio povod ovomu velikomu obretu, 

 neka mi bude dozvoljeno taknuti se bar načina, kako je učinjen, 

 prem da mi zbog pobližega studija mučnoga ovoga rada — u 

 ono vrieme poradi nestašice logaritama još sto put nuu'nijega — 

 valja upozoriti na napomenuta djela u ukupnom izdanju Kep- 

 leni, gdje on upravo krasnim načinom crta svoju induktivim me- 

 todu, koja je i ovdje slavila veliko slavlje. 



Tycho je smatrao glavnim zadatkom svoga boravka u Pragu 

 izradak navih boljih tabela za planete, da ih u sklad dovede sa 

 svojim sustavom , koji je prema Kopernikovim bio očit nazadak 

 u znanosti. I u Tychona bilo je još čvrsto, od vremena Aristo- 



^Vidi: Newcomb: Populäre Astronomie, Leipzijr ISSI., str. 47—53. 



