121 



III. 



Godinu dana iza Keplciove „Astronomia nova" ugledalo je 

 svjetlo sviela drugo cpokalno djelo astronomsko: ^^Sidcrcus nun- 

 cius'^ od Galilei-a, u kojem on g. 1010. sviotu objavlja znamenite 

 obrete svoje na nebu svojim pol godine prije načinjenim daleko- 

 zorom. On je prvi vidio i izmjerio bregove na mjesecu ; on je u 

 plejadah vidio 40 zviezda; on je prvi vidio velike hrpe zviezda 

 u raku (jasle), u Orionu ; on je prvi mliečnicu raztvorio u bez- 

 broj zviezda stajaćica; on je već vidio 4 mjeseca Jupitrova, Sa- 

 turnov obruč, faze Venere i Marta i td. ; on je g. 1610. već vidio 

 i pjege na suncu. Jednostavni instrument od kartona sa premje- 

 rom od 2 palca, a dug 4 stope, čuva se i danas pomno u mu- 

 zeju Firentinskom, gdje čitaš: „Tubum opticum vides. Galilei in- 

 ventum, et opus, c[uo Soliš maculas et extimos Lunae montes, 

 et Jovis satellites et novam quasi rerum universitatem p.imus 

 dispexit A. D. 1601)." 



Ovim obretom dalekozora počima nova era poznavanja ne- 

 beskih tjelesa, pa i tu nam je opet u prvom redu spomenuti 

 Marta. 



Publikacija naime Galilei-eva djela bila je povodom, da se 

 je novi instrument sa svih dielova Evrope, a osobito u Italiji, 

 upravljao na razna nebeska tjelesa, budi da bi se obreti Gali- 

 leijevi potvrdili, budi da bi se obrele nove stvari. Fontana, nea- 

 politanski plemić, opazi već g. 1638. na Martu jednu pjegu , te 

 prema gibanju njezinu doumi, da se Mart vrti oko svoje osi, kao 

 što i zemlja po Kopernikovu sustavu. Koliko vremena ta vrtnja 

 traje, nije našao, ali za nas je baš to zanimiva činjenica, što je 

 Mart bio prvi planet, za koji je konstatovano, da se oko svoje 

 osi zbilja vrti. 



Medjutirn ni trajanje ove vrtnje nije dugo ostalo nepoznato. 

 Pjega, koja se već u malih dalekozorih dobro pokazivala prvim 

 motriteljem Marta, na našoj je karti II. označena imenom y^Syrtis 

 major"-, te je već od Huyghensa opažena g. 1659. Ona je većinom 

 i služila tomu , da se nadje trajanje Martove rotacije. Dominik 

 Cassini, prem mjernik po zvanju, imao je g. 1655. — 1()67. ipak 

 toliko vremena, da dalekozorom motri nebo i da nadje trajanje 



