122 



vrliijc iiiiji)i-ije .liipilrove s;i 0'' 5(i"', uuda Martove sa 24"' 37"" i 

 iiajxikoii Vi'iu'nne sa blizu 21''.^ 



Lkl oiiili vremena do naših dana bilo su ovo jijogo na Martu 

 mnogim znameiiilim astronomom prcdmol molronja osobito za 

 to , da nadju siguran broj trajanja vrtnjo i položaja njegove 

 osi, o čem jo osobito važno djelo napisao Torby,^ koje kritičkim 

 načinom razpravlja sva motrenja ovo ruke do god. 1873. 



Ovdje nas samo zanima pitanje o vrtnji i sploštenosti na 

 polovili. 



Iza (lassini-a bavio se prvi tim pitanjem njegov rodjak i 

 vriodni pomagač Giacomo Maraldi, koji je g. 1704. našao, za tra- 

 janje vrtnjo broj 24'' 39"', ali se je kasnije g. 1719. opet vratio 

 naCassinijev broj. William Ilerschel, taj a.stronomski orijaš, bio je 

 prvi, koji si je u tu svrhu sastavio mal« kartu Martovu i našao 

 g. 1784., da vrtnja traje 24'' 39"' 21", a naklon osi prama stazi 

 planeta 61" 18'. Od god. 1832. — 1834. motrili su ga i u selono- 

 grafiji dobro poznati astronomi Beer i Miidler, te našli broj 24'' 

 37"' 23•7^ 



Odkad je napokon zaslužni Frederik Kaiser u Leydenu svo- 

 jom uzornom radnjom „Iztraživanja planeta Marta za njegovih 

 opo.sicija g. 1862. i g. 1864.", koja je ujedno zaključila niz nje- 

 govih za astronomiju toli važnih radnja, ovo pitanje na novo 

 pretresao i našao broj 24'' 37°' 22"6', smatra se ono delinitivno 

 riešenim i mi smijemo reći , da vrtnju Martovu poznajemo si- 

 gurno na jednu stotninu sekunde , daleko oštrije , nego ikojega 

 drugoga planeta. 



S pitanjem o vrtnji u uzročnoj je svezi pitanje o splošte- 

 nosti na polovih. 



Sudeći po dugom trajanju vrtnje, zaključio bi čovjek, da će 

 splošteno.st toga planeta biti toliko neznatna, da je sa zemlje ne 



^ Dotični spisi Cassinijevi jesu : 



a) Quatro lettore al Signor Abb. Falconieri sopra la varieUi delle mac- 

 chie osservate in Giove e loro diurne rivoluzioni, con le tavole Roma 1G65. 



b) Martis circa proprium axem revolubilis observationes Bononienses 

 Bononiae HHJtt. 



e) Disceptatio apologetica de maculis Jovis et Marlis A. 1666. et 1667., 

 et ile conversione Veneris circa axem suuiu Bononiae 1667. 



''■ Terby: Aréograpliie ou étude comparative des observations laites sur 

 l'aspect pliysique de la planete Mars depuis Fontiina (1636) jusqu'à nos jours 

 (1873). (Mem. Acad. Bolg. Sav. Elrang. voi. m. 187-5.) 



