. 127 



radi nepravilne površine mjeseca ne da oštro opredieliti moment 

 kada je polovica mjeseca razsvictljena; s druge pak strane ne- 

 mogućnost, paralaksu sunca direktno izmjeriti, potakla je fran- 

 cezke astronome prve na misao, da se najprije potraži paralaksa 

 takovih planeta, koji se zemlji što bliže primaknu , jer je mnogo 

 više nade, da će se ona, budući mnogo veća, dati oštro izmjeriti. 

 Ako je pak poznata paralaksa takova planeta, dade se iz nje i 

 iz poznatih omjera daljine tih planeta od sunca veoma lako naći 

 i paralaksa sunčana. Iz ove misli niknula je i inače za astrono- 

 miju toli važna ekspedicija Jeana Richtera u Gayenne g. 1G71., 

 kojoj je duševni otac bio već spomenuti Dom. Cassini, tada rav- 

 natelj zvjezdarnice u Parizu. 



Odabiruć pako zgodan planet pomislišc odmah na Marta, o 

 kojem su znali, da se u vrieme zgodnih oposicija znade zemlji 

 približiti do na jednu trećinu daljine od sunca. Pošto se je g. 1672. 

 u augustu i septembru zbilja desila tako zgodna oposicija, imao 

 je Richer od akademije nalog, da od 28. augusta do 29. sep- 

 tembra te godine motri i svojim oktantom izmjeri visinu Marta 

 u meridijanu , dočim su u isto vrieme u Parizu motrili Picard i 

 Römer. Iz mnogih u Cayenne-u i Parizu mjerenih zenitnih da- 

 ljina izmedju Marta i vrlo blize, za sravnjivanje zgodne staja- 

 ćice ijj^ Aquarii i iz dobro poznate daljine Cayenne — Pariz po- 

 tekla je za tadanju daljinu Marta ^^ 0-372 , paralaksa Marta 

 = 2573", a odtuda paralaksa sunca OVa", iz čega je Cassini iz- 

 veo prvu znanstvenu i istini dosta blizu daljinu sunca =21700 

 zem. polumjera; taj je znameniti resultat znanost i opet imala 

 zahvaliti ekscentričnoj stazi našega planeta Marta.' 



Kasnije se pozornost astronoma obratila na planet Veneru, 

 a iz njezinih se prolaza pred sunčanom pločom dade još oštrije iz- 

 računati paralaksa sunca. Nije naša, da ovu metodu dalje pratimo. 

 Neka bude samo spomenuto, da se danas obćenito za paralaksu 

 sunca uzima Newcombov broj 8-85", te se čini, da ni konačni 

 resultati zadnjih dviju ekspedicija za motrenje Venerina prolaza 

 ne će dati broja, koji bi se od ovoga razhkovao znatno, a po tom 

 bi bila daljina sunca od zemlje 148,000.000 km. 



^ Vi(]i račun sasma izveden u Wolf: Handbuch der Mathematik, Phy- 

 sik, Geodäsie und Astronomie. Zürich 1870—72. II. Bd. pag. 159. 



