131 



Imade i zbilja činjenica, koje za ovu hipotezu govore. Prije 

 svega čudan je doista pojav, da ui jedan od mjeseca prije god. 

 1877. nije vidjen uza sve to, što je Mart mnogo puta pomno 

 motrcn za vriemc njegovih opozicija; a s druge je strane opet 

 pojav, da imade više asteroida, koji poslije obreta nigda veće 

 nisu nadjeni. Dubois iztiče osobito 132, asteroid „Aethru", koja 

 se je u septembru 187G. Martu vrlo približila, te misli, da bi se 

 i ona jednoč mogla pretvoriti u satelit Martov, ili se je pretvo- 

 rila, pošto od god. 1873. nije više vidjena. I ako se ova hipoteza 

 u obće bez daljnjega izpitivanja baš ne smije odbaciti, bio je Du- 

 bois-ov primjer „Aethre" dosta nesretno odabran, da hipotezu 

 podupre, jer je A. Berberich^ zbilja dokazao, da se oba planeta 

 g. 1876. nisu mogla ni toliko približiti, koliko je na temelju kri- 

 voga predpostavka Dubois izračunao, a i ona po njem izračunana 

 daljina još- ne bi bila dostatna, da atrakcija Marta prevlada. Ber- 

 berich iztiče još i dalje, da bi u takovu slučaju staza satelita 

 imala biti spružena elipsa, kao kod periodskih kometa, dočim su 

 staze Phobosa i Deimosa vrlo nalik na kružnicu. 



Napokon bi staze satelita u tom slučaju imale padati u ravninu 

 Martove staze dočim su staze obiju satelita istosmjerne sa ekvatorom 

 Marta, što baš pokazuje silno, da su pripadali Martu od početka. 



Nu ovi razlozi Berbericha, ako i jesu takovi, da obaraju 

 hipotezu Dubois -ovu u ovom od njega odabranom slučaju, vriede 

 ipak svi samo za slučaj, da se dva planeta fizički ne sudare. Nu 

 poznato je, da se je već pokojni Littrow tim pitanjem mnogo 

 bavio, te sene može reći, da je takov dogadjaj nemoguć i daše on 

 u istinu nikada nije u prošlosti zbio ili da se ne će nikada zbiti. 

 U takovu pak slučaju izgubili bi argumenti Berberichovi po svoj 

 prilici svu jakost svoju. Čini nam se dakle, da se hipoteza Du- 

 bois-ova ne smije onako obćenito osuditi, kako je to Berberich 

 učinio, pak će i u tom pitanju budućnost imati da kaže zname- 

 nitu rieč. 



Drugi dalji mjesec Martov Deimos udaljen je od središta 

 Martova 23.000 km. i treba, dok jednom obidje oko Marta, 30''18" 

 dakle gotovo uprav 4 puta toliko vremena, koliko prvi: odnošaj 

 vrlo jednostavan, a slični se jednostavni odnošaji pokazuju i kod 

 mjeseca .Jupitrovih i Saturnovih. 



Deimos medjutim već ne pokazuje onog čudnoga pojava, 



* Naturwissenschaftliche Rundschau III. pag. .596. 



