13^ 



da so giba prividno od zapada k iztoku, jer mu je put za I'' = 

 881 !•" prama izloku, oii daklc zaostaje iza vrtnje Martove za 

 14-020 _ 1 [.'^<^o ^= 274" i svrši dakle svoj prividni put oko Marta za 



360:2-74= 131-4" 

 ili za SVs Martovili dana i to od iztoka prema zapadu. 



Težkoća , da se strašno brzo gibanje Phobosa u sklad do- 

 vede sa Laplace-ovom teorijom, potječe u glavnom odtuda, što 

 po ovoj teoriji nije razumljivo, kako bi satelit, koji seje od pla- 

 neta odciepio, mogao imati veću brzinu vrtnje oko planeta, nego 

 što je brzina, kojom se sam planet vrti oko svoje osi. Najviše 

 bi smjeli po teoriji očekivati, da budu obje brzine jednake, a ni- 

 kako ne bi brzina satelita mogla biti tri puta veća od brzine vr- 

 tnje planetove, kako to Phobos zbilja pokazuje. 



Ovo nesudaranje danas je još svakako jedna od najvećih 

 zagonetaka, koje niti starije tumačenje, kao da bi se Phobos bio 

 odciepio u većoj daljini od ekvatora, pa onda tek zbog atrakcije 

 došao bio u ravninu njegovu, a tim dakako gibanje svoje znatno 

 pospješio, niti gore iztaknuta hipoteza dovoljno neriešavaju. Na- 

 dajmo se, da će budućnost i ovu zapreku ukloniti. 



VI. 



Primaknimo se sada Martu još bliže ! 



Je li i on poput zemlje obkoljen atmosferom ? Kakova je i 

 kakovi su u njoj meteorologijski pojavi ? 



Je H se i on barem na površini skrutio, i kakova je forma- 

 cija te površine? 



To su pitanja, koja sačinjavaju „Areografiju" i postoje u 

 astronomiji od obreta dalekozora, kad je čovjeku prva nada si- 

 nula, da će moći motrenjem dobiti pouzdanih resultata o fizičnoj 

 konstituciji nebeskih tjelesa. 



Da Mart zbilja imade atmosferu, mislili su već Cassini i Rö- 

 mer, jer su opazili, da male stajaćice, kad se približuju Martu, 

 koji će ih pokriti, bivaju sve slabije i slabije, pak da ih nestane 

 prije, nego dodjoše do ruba Martova. Trallcs je god. lSi22, pače 

 opazio, da se je zvjezdica na drugoj strani tek onda pokazala, 

 kad je bila za cieli premjer Marta udaljena od ruba njegova. 

 Ovaj si pojav protumačiše tim, da atmosfera Martova, prema po- 

 vršini sve gušća, sve jače guta svjetlo stajaćice. Tralles je onda 



