137 



najtamnije rumeni. Druge su u obre mnogo tamnije, a to su one 

 pjego, koje su već prvi molrilelji vidjeli. Njihova je glavna boja 

 siva kao željezo ili niodro-sivkasta, ali i ova se niienja na jednu 

 siranu do najcrnije crnine, a na drugu do jasno-sive boje poi)ut 

 pepela. Priložena tabla II. predočuje one glavne i obične boje. 



Već je odavna običaj , pjege prve kategorije zvati „konti- 

 nenti", a pjege druge „mora". Schiaparelli prima ove nazive, ali 

 uz })riuzdržaj, koji pokazuje savjestnoga iztraživatelja prirode, da 

 naše znanje o lizičnoj konstituciji Marta još nije doprlo tako da- 

 leko, da bi se ova imena smjela uzimati drugačije, nego kao pod- 

 pora našem pamćenju i da bude izražavanje jasnije i oštrije. 

 pravoj naravi jednih i drugih pjega tiem nije ništa rečeno, baš 

 kao ni na mjesecu, kod kojega govorimo o „moru", premda za 

 sigurno znademo, da na njem ne ima vode u tolikoj množini. 



Koliko je pak izražaj jasniji uz pripomoć ovog nazivlja, po- 

 kazuje pogled na prvu našu kartu. Riečju „otok" Thyle I. izra- 

 zili smo odmah, da je to svietla narančasta pjega, obkoljena sa 

 svih strana tamnimi mjesti. Kad rečemo „jezero" Niliacus, rekli 

 smo tim odmah; da je to tamna pjega, obkoljena sa svih stTana 

 svietlimi. Isto su tako oštro razumljive n. pr. rieči: „zaljev" Au- 

 rora, ili „poluotok" Hesperia ili „kanal" Gigas i td. 



Ovdje je i mjesto, da se taknemo nomenklature u areogra- 

 fiji. Madler je glavna mjesta, koja je izmjerio, označio pismeni 

 alfabeta, a tu je oznaku pridržao i Kaiser; Proctor pak u svojoj 

 novoj karti, koju je napravio najviše po motrenju Dawesa, 

 uveo je neku vrst geogralijske nomenklature , označiv tvorbe 

 imeni: zemlje, mora, otoci itd. , i dodavši svakomu kao bližu 

 oznaku ime kojega čovjeka, zaslužnoga za iztraživanje Marta, 

 Schiaparelli pridržao je obćeniti dio nomenklature, koliko se 

 osniva na analogiji sa zemljom , a mjesto imena ljudi uveo je 

 imena iz stare geografije i mitologije. Ta je promjena bila tim 

 polrebitija, što je izpitivanjem Schiaparelli-a toliki detalj prirasao, 

 da se je Proctorova karta sasma promienila. 



Schiaparelli medjutim i svoju nomenklaturu proglašuje pro- 

 vizornom, nu čini se, da će se ona ipak obćenito primiti uza sve 

 to. što njckoji onglczki astronomi još uviek podržavaju Proctorovu. 



Iza ove se opazke vratimo na opis Martovih tvoraba, pri čem 

 uviek upućujemo na priloženu tablu II. 



