U2 



„Argyre I." On je ii blizini ruba znao gdjokada sjati tolikim bie- 

 lim sjajem, da su ga mnogi motritelji zamienili s polarnom pje- 

 gom, dočim je u centralnom merid'janu često bio žute, pače i 

 mutno-crvene boje. Slične je naravi i bližnji otok „Argyre IT", 

 koji je Schiaparelli tek 8. novembra 1870. prvi put vidio, kad jo 

 baš u blizini ruba zasjao malo slabijim bielim sjajem od bližnje 

 polarne pjege. A kad je nješto kasnije prošao centralnim meridi- 

 janom, bio je mutne crvene boje i vrlo slaba sjaja. 



Ove ruke promjene očito su u svezi sa, vrtnjom planeta 

 oko osi, a na temelju poznatih prirodnih zakona možemo si ih i 

 raztumačiti. Ponajprije znademo, da razne boje različito odbijaju 

 svjetlo, ako se mienjaju kuti, pod kojimi svjetlo dolazi: to nam 

 dakle može tumačiti promjenu boja i sjaja." A nadalje znamo, da 

 Mart imade atmosferu, koja svjetlo raznim načinom guta prema 

 tomu, koliko slojeva atmosfernih i pod kojimi kuti ima svjetlo da 

 prodje, prije nego što stigne do našega oka. Poznat je i na zemlji 

 pojav svagdašnji, da je sunce kod izhoda i zapada manje ili više 

 crvenkasto, a to potječe od naše atmosfere. Slični se pojavi vide 

 i na suncu i kod bakalja, koje su tim jasnije, čim su bliže rubu 

 sunčanom. 



Nu osim ovih, mogao bih reći, dnevnih promjena na Martu, 

 pokazuju se još i druge, koje se mnogo sporije razvijaju i duže 

 vremena traju te se čine, kao da su u savezu sa godišnjimi do- 

 bami na Martu, ali zato obuhvaćaju velike predjele. 



Čitav veliki kraj, n. pr. koji se izpod „Mare Sirenum" od 

 120 — 170° duž. sve do 40'^ sjev. širine stere, sjao je za opozicije 

 od god. 1877. mnogo jače nego svi ostali kontinentalni predjeli; 

 opažah su se tek tragovi tamnijih pruga. God. 1882. bio je cieli 

 ovaj kraj žući, te se u njem već bolje razpoznavao cio sustav 

 tamnih crta, a tako isto i g. 1884. i 1886. U zadnjoj opoziciji 

 pak godine 1888. bio je on opet sjajniji i svietliji, a tamne su 

 se crte u njem razpoznavale vrlo mučno. 



Na ovom se primjeru vidi, da su ove ruke promjene perio- 

 dične naravi, te smijemo suditi, da se ravnaju po godišnjih dobah 

 planeta, jer su i ove periodične. Ako je to istina, ima nade, da 

 ćemo ući u trag i zakonom za ove promjene, jer je Mart kod 

 svake kasnije opozicije za 48^ duljine udaljen od prijašnjega 

 mjesta. Zbog toga su godišnje dobe kod svake kasnije opo- 

 zicije udaljene od prijašnjega položaja, i to od prilike za Vs 



