155 



to se ne dogodi. Dne 4. lipnja 1888. bio je „Lacus Ismenius" 

 opet primio svoj prijašnji oblik ovnlni, u kojem ga prikazuje i 

 tabla III., premda se ovdje vidi, da su Enphrntes i Proioniliis, 

 pače i Astaboras podvostručeni. 



Drugi je primjer te vrsti „Trivinm Charontis". Godine 187'.». 

 bio je on razkrižjcm kanala Laestrygon, Styx, Cerberus i Tarta- 

 rus — jedinih, koji su se u ono doba u onom kraju vidjali. Go- 

 dine 1881 — 1883. znatno se pomnožao broj kanala, koji su se 

 križali na tom mjestu, i sva se okolica razkrižja zavila u sple- 

 tenu, dosta veliku, ali nejasno - omcdjašenu pjegu. Godine 1884. 

 ta se pjega razdielila u dvie veoma jake pruge, koje su padale u 

 produženje dvostrukoga kanala „Orcus". God. se 1886. ovaj kraj 

 nije mogao motriti. Prošle pak g. 1888. (13. do 15. lipnja) bio 

 je „Trivium Charontis" opet razdieljen u dvije debele pruge, ali 

 sada smjerom dvostrukoga kanala „Erebus". Naša tabla III, pred- 

 očuje oba pojava kod „Trivium Charontis", onaj od god. 1884., 

 gdje debele i kratke njegove pruge padaju u produženje „Orcusa", 

 i onaj od god. 1888., gdje padaju u produženje „Ereba". Nu tu 

 valja iztaknuti, da se oba pojava zajedno nisu vidjela, kako bi 

 se možda moglo suditi prema karti. Ovdje su samo dva različita 

 pojava iz raznih epoha ujedno predočena. 



Isti je pojav nadalje pokazao „Lacus Lunae", koji se god. 

 1879. i 1882. razdielio bio u dvije pruge smjerom dvostrukoga 

 Nila, dočim se je god. 1884. pokazao opet razdieljen, ali sada u 

 smjeru dvostrukoga kanala „Uranius". Naša tabla 111. pokazuje 

 samo prvi pojav. .loš je i kod drugih jezera isti pojav izražen 

 na našoj tabli, što će medjutim čitatelj i sam lako opaziti. 



U obće se čini, da se ono, što izvodi na Martu podvostru- 

 čenja kanala, ne zaustavlja samo na kanale, nego da djeluje u 

 obće kod svih tamnih pjega, koje nisu prevelike. Pače i u trajnih 

 morih kao da djeluje isti princip. Pogledajmo samo „Mare Cim- 

 merium"! Na tabh II. vidimo ga kao pravo crno more. Usred 

 toga mora postao je, na tabli III. prikazani, otok „Insula Cim- 

 meria", a i to se može smatrati u velikoj mjeri izvedenim podvo- 

 stručenjcm ovoga mora. U najnovije vrieme kao da se i u „Mare 

 Acidalium" pripravlja ovakova ])romjena; bar na to upućuje j)0- 

 jav, da nutarnjost mora gubi svoju tamnu boju. 



Istomu se i)rin(ij)u, koji se iztiče u težnji da se taman pro- 

 stor žutom prugom razdieli u dvie tamne pruge, iinade u valjda 



