1(10 



X. 



Na koncu smo našega puta po Martu! Pa kad pogledamo 

 taj pul, moramo zbilja reći, da nam je Mart sa svakim novim 

 obretom na svojoj površini zadao novu zagonetku — gotovo svi 

 su opaženi pojavi za nas zagonetke, kojih se riešenju diclom 

 možemo domišljati, ali dielom stojimo pred njimi nemoćni. 



Nu duh čovjeka ne ima mira. On traži svakomu pojavu u 

 prirodi uzrok , pa tako nije ni ovdje mogao izostati bar pokus, 

 da si čovjek protumači opažene na Martu tvorbe, osobito kanale 

 i njihova podvostručenja. Do sada su učinjena dva pokusa, kojih 

 ćemo se na koncu našega razmatranja još taknuti. 



Camille Flammarion, čuveni astronomski zastupnik stare ideje, 

 da ima mnogo svjetova; onaj, koji je filozofsku misao, da imade 

 ljudi — ili bolje, razumnih bića — svagdje u svemiru, gdje su 

 tomu uvjeti, podupro u svojoj glasovitoj knjizi: „La pluralité des 

 mondes habités" (koja je za 20 godina doživjela preko ?>0 izda- 

 nja)' i astronomskimi i filozofskimi i teologijskimi razlozi, iztaknuo 

 je već prije više godina, da su i kanali na Martu dokaz njegovoj 

 ideji , jer da se gotovo ne može pomisliti , da bi priroda mogla 

 bez djelovanja razumnih bića izvesti onakove geometrijski pravilne 

 oblike: kanali da su na Martu umjetno djelo Martovih žitelja.^ 



Proti ovoj hipotezi imali bi sa svoga prirodoslovnoga gle- 

 dišta najprije navesti, da ono, što se u daljini od 50 milijuna km. 

 nama čini veoma pravilno, u istinu ne mora biti tako pravilno: 

 daljina sve nepravilnosti sve jače izravnava. S druge nam se je 

 strane opet sjetiti, da ti kanali za cielo imaju širinu od bar CO 

 km., da bi ih mi sa zemlje u obće opazili. Kraj njihove dužine 

 od više stotina, pače i hiljada km. bila bi to tako gorostasna 

 djela ljudska, da su prema tomu i stara i nova svjetska čudesa 

 — medju njimi i Sueski prokop — prava dječija igrarija. Ona 

 bi se razumna bića na Martu dakle imala služiti i ogromnimi — 

 prema nam — umnimi i fizičkimi silami, o čem je opet veoma 

 težko razpravljati, jer ne ima nikakova substrata o tome. 



' Izašla i na njemačkom jeziku već u drufrom, od autora autoriziranom 

 izdanju sa naslovom: ,Das bewohnte Wollenall". Aslronomisclio und jìliiloso- 

 pliisclio Betraclilunt,'en von (lamilio Flammnrion. 2. Aufl. nadi der 31. üriiri- 

 nalausgabe von Dr A. Drechsler. Leipzig 1884. 



* Sravni: „Život na Martu". Od Camilla Flammariona preveo O. Kučera. 

 Vienac s. 1885. br. .38. i si. 



