170 



riokp ciedi u okolnu ravnicu, jor točna mjerenja niveau-a zdenaca 

 pokazala su , da je niveau vode uvjek veći u zdencili nego u 

 rieci i to tim veći, čim se više oilaljujemo od rieke. U tom po- 

 javu odkriva se dobro })oznat lizikalni zakon o visini tekuće vode 

 u konumicirajućih cievih. Kad se visnia vode u ricci diže, suzbijaju 

 se prama rieci odtičuće vode samo u toliko, u koliko se one sla- 

 bije u ricku izlievaju. Neodtekli su višak vode diže niveau zdenaca, 

 a taj niveau je uviek razmjerno viši nego niveau rieke. 



Ako je dakle slaba vjerojatnost, da bi u zdenac tik Save 

 prodrla dečka voda, to je po gotovo ne moguće, da u zdenac 

 zagrebačkoga vodovoda i)rodre ma i kap savske vode i onda bi 

 bilo svejedno, je li zdenac za hektometar bliže Savi ili dalje 

 od nje. 



Još preostaju samo dvie mogućnosti kakova da je voda za- 

 grebačkoga vodovoda. Ona može biti ili podzemna cjedina ili 

 vrelna voda. 



Već u vrieme prvoga osnutka zagrebačkoga vodovoda puno 

 se je govorilo o stagnirajućih vodah u savskoj nizini, o nuždnoj 

 pokvarenosti tih vodn, dakle o njihovoj neshodnosti za ekono- 

 mičku porabu i piće. Zato nije bez razloga stavljen bio na me 

 izravan upit, da se izjavim, kakova se voda ima očekivati na 

 mjestu današnjega vodovodnoga zdenca. 



U želji, da na stavljeni upit što savjestnije odgovorim, re- 

 šetao sam pitanje o naravi vode dulje vremena i nikako nigam 

 mogao doći do zaključka, da bi voda zdenca imala biti pokva- 

 rena i stagnirajuća cjedina. Naprotiv uvjerio sam se doskora, da 

 se na mjestu, gdje se namjerava kopati vodovodni zdenac, ima 

 očekivati voda, koja će po kakvoći biti ravna vrelnoj vodi, ili 

 vodi najboljih zagrebačkih zdenaca. gnjiloj cjedini na naznače- 

 nom mjestu nije moglo biti govora. U tom smislu rekao sam 

 tada svoje mnienje i imao sam i kašnje prilike u svojih izviešćih 

 na vojne oblasti da se izjavim u istom smislu. 



Kad sam naznačenu izjavu dao , bilo mi je predobro po- 

 znato, da su aluvialne ravnice tim bogatije na dobrih vrelih, čim 

 je obližnja gora viša. Nadalje poznato mi je bilo i to, da su 

 vrela lim češća i oltilnija, čim je točka ravnice bliža podgorju. 

 Po mom shvaćanju leži mjesto vodovodnoga zdenca baš u pod- 

 ručju tako zvanili podgorskih vrela. 



