I7i> 



loplija. lìa/.loy poloiijciiiu ]»ojuvii k-ži u lom, šio vicliiu vode 

 trebaju dulje vremena, često po više mjesecih i po pol godine 

 za svoj zamršeni i)odzemni tok, da od mjesta ponikiiuća dodju 

 do mjesta izvora. Svaka aluvialiia ravnina ima takovih vrela, da- 

 kako da jih ima najviše blizu podbrežja. Ždralovac ili Ševarevo 

 blato prostrana ravnica sjeverno od Livanjskoga blata ima vrela 

 dobre i pitke vode u samoj močvarnoj ravnici. 



Podbrežna vrela opasavaju podbrežja gore zagrebačke uz- 

 kom zonom, nu u toj zoni nisu svagdje jednako obilna. -Zagre- 

 bačka Ilica loži u takovoj zoni podbrežnili vrela, nu dočim su 

 podrumi njekili kuća vlažni, pače podvodni, kadkada ipak obližnje 

 kuće imaju suhe podrume. 



Voda podbrežnili vrela u najvećem je broju slučajeva da- 

 leka porekla. Evo krasan primjer, vriedan da se ovdje zabilježi. 

 Prigodom kopanja podruma na gradilištu, gdje se sada diže Pon- 

 gračeva palača na Jelačićevu trgu, naišlo se je na njekoliko že- 

 Ijezovitih vrela, koja su tamo izpod potoka Medvešćaka, a u nje- 

 govoj neposrednoj blizini iz glinasta tla probijala. Iz vode tih 

 željezovitih vrela obarao se je njeki hrdjasti mulj u velikom 

 obilju, a površina odtičuće vrelnc vode dužikala se je, kano da 

 je petruljem poškropljena. Poznata je pako činjenica, da mine- 

 ralne vode željezovice imaju redovito svoj izvor })osred raztrošu- 

 jućib se kristalnih knmih ili posried piritoznih kristalnih škri- 

 Ijeva, dakle u našem slučaju daleko u jezgri gore zagrebačke. 

 Imenito su škrilji oko sv Jakoba puni pyrita. Ta se ruda pola- 

 lagano okisuje i j)retvara u zelenu gidicu (Melante rit), koja u 

 doticaju sa vapnenci daje gips i karbonat željeza. Ovaj potonji 

 o>;taje uz suvišak ugljične kiseline raztopljen u vodi a ona ga 

 kroz podzenme cievi raznaša daleko od svoga ležišta. Ako voda 

 željezovica nakon daleka puta prodre na površinu, tad se kar- 

 Ijonat željeza okisuje, pretvara u oksid željeza neraztopiv u vodi, 

 te se obara kao žuti mulj ili okra. Sličnih piritoznih škriljeva ima 

 još i na drugih mjestih gore zagrebačke, i od okisanja tih škri- 

 ljeva potiče jamačno znatan broj voda željezovica. na kojih obi- 

 luje Zagreb i okolica. 



Ovako izrazite mineralne vode, kojim se može njekom si- 

 gurnošću izhodište naznačiti, podjedno sa najboljim dokazom, 

 kako vode u obće na velike daljine putuju kroz posebne pod- 

 zemne mreže ili žile, a da se medjusobno ne miešaju. Pojam 



