t70 



menu sagradjeni. Prigodom jačih potresa radjrvju 5?e posred pro- 

 stranih ravnica veliko, na stotine stopa duboko jazi, koje po više 

 iiijoseeih ostaju otvoreno. Komu nije poznata poviest o potresu u 

 starom Himu, nakon kojega se je posred foruma otvorila velika 

 jaz. Istom kad je Marcus Curtius skupa s konjem unj sko.čio, 

 zatvorila se je jaz. Cesto puta prodru kroz nastavšo potresom 

 jazi voda. i plinovi, sto se je u ostalom takodjpr opažalo prigo- 

 dom zagrebačkoga potresa g. 1880. u Resniku u aluvialnom tlu. 

 Na mnogih mjcstih provaljuju nova vrela, a stara izčezavhju. Iza 

 ]iotresa od 9. studena g. 1880. izčezlo je znatno vrelo u jednoj 

 dolini kod Galgove blizu sela Falašćaka. Vrelna voda razlila scu 

 mnogobrojne pukotine nastavšo uslied trešnje zemlje u glinastu 

 tlu, glina se je na znatnoj površini razmočila i zemlja je počela 

 puzati sa šljivici i oranicami, te je već i njekim kucam obližnjega 

 sela prietila pogibelj urušenja. Na zamolbu kotarske oblaste iza- 

 slala me je visoka vlada, da pojav razvidim. Uputio sam se tamo 

 u družtvu sa g. dr. Gorjanovićem. Uzrok pojavu, naime razpr- 

 senje postojavšega vrela, dao se je veoma brzo ustanoviti. Ka- 

 kovih preventivnih sredstava nije trebalo, jer je opuzlo zemljište 

 već doprlo do protivna ruba prodora, a i vrelo se je opet po- 

 kazalo prem podaleko od svoga prvobitnoga mjesta izvora. 



Jasno je dakle za svakoga, tko je imao prilike zaviriti u 

 mekanizam podzemno tekućih voda , da doduše vrelne vode ne- 

 probijoju nepropustnih glina, nu da jim je svaka i najneznatnija 

 pukotina nastavša mekaničkimi učinci dovoljna, da si tečajem 

 vremena prema svom tlaku i obilju razšire prostrane mreže, kroz 

 koje teku na površinu , ili prama osi hidrografskoga korita. U 

 svakoj aluvialnoj ravnici najvjerojatnije je, da će probijati vrela 

 tamo, gdje .se brežuljci iz ravnice dižu, jer nas iskustvo uči, da 

 su tamo diaklaze u glini najčešće. To je zona podgorskih vrela. 

 Nu pravih vrela može biti i posred prostranih aluvialnih glina- 

 storn zemljom izpunjenih ravnica, kako nam to licpo primjer „pa- 

 rokova bunara" u Brodu prikazuje. 



Promatrali mi pitanje zagrebačkoga vodovoda s koje god 

 mu strane,, to ne imamo ni najmanje razloga sa smještenjem 

 vodovoda biti nezadovoljni, .^to imamo od njega držati sa geo- 

 ložkog slimovišta, može se iz predidućega razabrati. 



Zdenac zagrebačkoga vodovoda, rekli smo. leži u području 

 podgorskih vrela, nema ni kapi savske vode i nije podzemna cje- 



