177 



dina, već daje dobru vrclnii vodu. I kemici, kojim je bila povje- 

 rena analiza vodovodne vode (bečki prof. Klcczinski i prof. dr. 

 Janeček) našli su u vodovodnoj vodi takodjer sva kriterija zdrave 

 i pitke na ugljičnoj kiselini obilujuće vrelne vode. Sveudilj se 

 pobolj-šavajuće zdravstveno stanje grada Zagreba ne manje jasno 

 govori u prilog vrstnoći zagrebačkoga vodovoda. A napokon i 

 same bakterioložke studije dra. A. Heinca neoduzimlju vodovod- 

 noj vodi biljeg dobre vode. Komu bi se baš svom silom htjelo 

 poticati pitanja javnoga zdravstva, mogao bi s njekom sigur- 

 nošću na uspjeh razpravljati škodljivost dolomitićkoga praha 

 naših cesta i trotoara, te znamenovanje štetinica od plodova za- 

 grebačkih platana za čestoću plućnih bolestih u Zagrebu, škod- 

 ljivost vonja i pomoja kožare u Novoj vesi, zatim okolnost, da 

 se velika bolnica milosrdne braće sveudilj još nalazi posred Za- 

 greba itd. Zagrebački vodovod pako već je prošao sve stepene 

 kušnje i zadovoljio je na našu radost svim unj stavljenim nadam. 



Jedno ipak valja zadržati u očima. Voda i najboljega zdenca 

 može se tečajem vremena pokvariti, ako se ne čuva od pritica- 

 nja pokvarenih cjedina. Sliedeći primjer to jako liepo pokazuje. 

 Kad sam se godine 1875 na.stanio u kući baruna Ožegovića na 

 Zrinskom trgu, bila je voda iste kuće izvrstna, pitka i tečna, te 

 su se stanari njome hvalili. Tako je bilo i u ostalih susjednih 

 kucah istoga gradjevnoga kompleksa. Medjutim to povoljno stanje 

 zdenca nije dugo potrajalo, i to poglavito obzirom na veliku bli- 

 zinu jama gnojnica, ma da su one cementom uzidane bile. Za 

 par godina već su se stanari počeli tužiti na vodu, koja je malo 

 po malo dobila neugodan tek i vonj, a vidjale su se kadkada u 

 njoj tanke biele niti, tako da napokon nitko nije više hteo do- 

 maću vodu da pije. 



Medjutim je slična pogibelj za zagrebački vodovod gotovo 

 izklj učena, ponajviše s razloga, što gradsko poglavarstvo neće 

 nikada dopustiti, da se u blizini vodovoda etabliraju velike staje 

 i gnojnice, koje bi svojimi ciedinami kvarile vodu zdenca, a po- 

 glavito i s razloga, što je količina vode, koja se iz zdenca vadi, 

 posve izvanredna, kako to kod kućnih zdenaca obično nebiva. 

 Zdenac zagrebačkoga vodovoda daje već sada blizu 52,.0U0 hekto- 

 litara vode, kako me je g. Lenuzzi, gradski mjernik uputio, a 

 ta količina bit će u buduće još veća, osobito ako se jednom 

 ostvari davna želja Zagrebčana, da se podigne u gradu plivao- 



12 



