Iztraživanje o djelovanju vinske gljivice 

 (Saccharomyces mycoderma Reess) na vino. 



Piše 



Dr. E. I2!ramer. 



Vinska gljivica (Saccharmyces mycoderma Reess — My- 

 coderma vini — Kalimpilz) razvija se najbolje i najlakše na vinu 

 još mlađu, koje obiluje bjelankovinom te nema mnogo vinove 

 žeste (alkohola). Dodje li vino duže vremena u dodir sa zrakom, 

 stvori ova gljivica na površini više ili manje bijelu koprenu, koja 

 bude češće znatno debela, te s vremenom prekrije vino vitrom, 

 nabranom poput maramice. Ali ona ne vegetuje samo na vinu, 

 nego i na površini drugijeh kiselijeh tekućina, koje su uzavrele. 



Najglavnije pitanje glede Saccharomyces mycoderma Reess 

 jest i sa znanstvenoga i s praktičnoga gledišta u tom: Kako 

 djeluje vinska gljivica na vino i druge uzavrele te- 

 kućine? 



Isprva se je sudilo, da vinska gljivica pretvara alkohol uza- 

 vrelijeh tekućina u ocatnu kiselinu, ali se taj nazor pokazao kri- 

 vljem, te se dade svesti samo na to, što je obična vinska gljivica 

 ispremiješana s octanom gljivicom (Mycoderma aceti). 



Kasnije se je dokazalo, da ona vinovu žestu ponajprije spali 

 u ugljenu kiselinu i vodu, te od toga vino slabi.') A pošto ova 

 gljivica po A. Mayer- U-) i drugima takodjer i na sriješu, ja- 

 bučnoj i jantarovoj kiselini i na glicerinu može živjeti, gdje tvori 

 maslačevu, propijonovu, mliječnu, octanu i valerijanovu kiselinu 

 te pošto svih prije napomenutih spojina ima i u vinu, mishlo 

 se, da je Saccharomyces mycoderma i u vinu uzrokom svijeh 



^) E. Mach. Die Gillirung und Technologie des Weines. Wien 1884. 

 Str. 320. 



') A Mayer, Gährungs-Chemie. str. 163. 



