1% 



ovijoli prijemela. Po Bersch-u^) pak može ova gljivica pretvo- 

 riti sriješ (Weinstein) u karbonat kalija 



Nägel i'') je drugoga nazora; on misli, da vinska gljivica 

 ponajprije djeluje poput plijesni, da naime tvori spaljonje kise- 

 line u vinu. te umanjuje njezinu množinu. Tijem priredjuju ove 

 gljivice tlo za naseljivanje i množenje oc tane gljivice (Mi/ro- 

 dcnna aceti). Po N ä g e 1 i j u bio bi nastanak mreže vin- 

 skih g 1 j i \' i c a na p o v r .š i n i vinovoj n u ž d n a priprava i 

 uvod o c t a n o g a k i s n u ('• n , j e r b o o c t a n a gljivica (Myc. 

 aceti) ne može u spjevati na tekućinama, koje sadrža- 

 vaju mnogo vinske i jabučne kiseline. 



Ovo mnijenje N;"igeli-ovo nije jos za vino o.štro iztraženo, te 

 se njegov nazor po gotovo ne prihvaća u nijednom djelu o 

 „oenologiji", nego se na prosto pr pisuje Sacch. nujcodrrma 

 vinove žeste u ugljenu kiselinu i vodu, a tijem da vino slabi, te 

 da inače vinu ništa ne škodi. 



Jerbo je dakle djelovanje Sacch. nnjcudcrma na uzavrele te- 

 kućine, a napose na vino ne samo znanstveno zanimivo, nego i 

 od velike praktične znamenitosti, imao bih u tom pogledu nači- 

 niti nekoliko pokusa, da uzmognem baš odgovoriti na pitanje, da 

 li je vinska gljivica u vinu zbilja uzrok spaljenju kiseline, i tijem 

 umanjivanju njezine množine. 



Pokusi, koje sam načinio u bot an i čko- fiziološko m 

 zavodu kr. sveučilišta u Zagrebu, bili su ovako: 



Kako je dokazano, ne sastoji vitra na vinu samo od Sac- 

 charomyces mycoderma, nego je obično jako i-spremiješana i sa 

 Ultjcodenna aedi, Saccharomyccs cUipsoidcm i šporama od l'e- 

 niciilium glaucum itd. Da se dakle mogu sa Sacch. mycodchua 

 izvoditi pokusi, trebalo je najprije da se čistom kulturom priredi, 

 i to ovako: 



Dobro sterilizovana želatina, kakova se upotrebljava kod 

 bakterioloških istraživanja, i kojoj sam dodao malo glikose, bijaše 

 cijepljena sa nješto budjava ili mrežasta vina (Kahmiger Wein), 

 te izlivena na staklenu ploču i stavljena u tako zvanu „vlažnu 

 komoru" (feuchte Kammer). Nakon 24 sata nastade na ploči velik 

 broj kolonija, od kojih većina prema mikroskopskim istraživanjima 

 pripada Sacch. mycodcrma, dočim se ostale podijeliše medju 



') Bersch, Krankheiten des Weines. -Wien 1873. str. 26. 

 ^) Nägeli, Theorie der Gährung^4Iünchen 1879. 



