198 



Tako se može iz svih trlju slučaja jasno uvjerili, da je 

 Sacch. niifcodirnia umanjila kollkoću cjolokupne kiseline u vinu, 

 te da je vino poprečno iziJ^ubilo ()"l5ü% cjelokupne 

 kiseline 1. j. sad rži na kiselina pala je za 10 dana 

 zbog djelovanja vinske gljivice od 0.750% na 0'57y%. 



Preostalo mi je još to, da dokažem, je li nastanak mreže 

 vinskih gljivica samo nuždna priprava i uvod za octano kisnuće? 



Za to napunim 52 Erlenmeyerove tikvice do ^'^ osebine vinom, 

 začepim je dobro „vatom" te ih sterilizujem na obični način. Za 

 tijem ucijepim vino sa nješto obične vinske gljivice, koja, kako 

 je dokazano, imaše i nješto octanih gljivica (Mijcoderma aceti). 

 Za 24 se sata stane hvatali nu'eža, koja se do 6 dana znatno 

 razbuja. Devetoga dana izvadim probu te ju tilrujem. Vino u 

 obadvjema tikvicama, koje je odmah iza sterilizacije pokazivalo 

 poprečnu sadržinu cijelokupne kiseline od 0.7^%, imalo je deve- 

 toga dana samo 0-60%, tijem dakle gubitak od 0'13%. 



Pokle izvadili probu, začepih odmah opet tikvice te je pustih 

 na miru. Pet dana kasnije t. j. 15. dana poslije sterilizacije, iz- 

 vadili ponovno probe te je titrovah ; nu u to se kratko vrijeme 

 podigla sadržina cjelokupne kiseline od 0-60% na 0-85 »^ t. j. 

 octana je gljivica (Mijcoderma aceti) odpočela jur svoje 

 djelovanje, a vinska joj je gljivica [Sacch. mijc.) s pa- 

 ljen j em prvotne velike sadržine cjelokupne kiseline 

 u vinu zbilja tlo pripravilo za njezino razplodjiva- 

 nje, odnosno potaknula octano vrijenje. 



Po ovom polazi sa praktične strane, da se vinska gljivica 

 ne smije smatrati, kao da je vinu samo toliko škodljiva, što inu 

 sadržinu vinove žeste donekle umanjuje, nego treba da „oeno- 

 lozi" na nju mnogo više paze, jer je ona zbilja povodom octa- 

 noga (kvasinskog) vrijenja u vinu, odnosno nastanka tako zva- 

 noga „cikn uloga" vina. 



