236 



pani); iinadii inače jajast oblik, a nalik su veoma na mekušca 

 (Cypraea fi/gri^ Lam.) Dolnje čeljusti slobodno se samo zaokru- 

 ženom sglobnom plohom pridružuju šupljinama izbježaka sljepoč- 

 nih kostiju; opaža se, da životinja samo onda i ovom gibati 

 može, kada pliva u moru. Ovo slobodno spajanje kostiju čini 

 baš kita tako okretnim u moru. Na ustnoj šupljini imadu spome- 

 nute već pijanove daščice („Fischbein") oblik sita. Od ostalih 

 slobodnih kostiju vidi se liepo još u ždrelnjaku vratna kost fos 

 hijoidemn). 



Nadalje se čudimo ogromnoj hrbtenjači, koja sastoji- od 51 

 kralježka: i to 7 vratnih, (normalni broj kod sisavaca), 15 prs- 

 nih, 15 bedrenih i 27 repnih, od kojih su njeki okrugli, završu- 

 jući ovako tielo. Svaki gotovo kralježak teži jednu centu. Od ve- 

 likih rebara samo se prvo naslanja na prsnu kost. Samo prednje 

 okončine (ekstremiteti) razvijene su ; velika trouglasta lopatica pri- 

 paja se i kod ovog kičmenjaka na ramenu kost, koja se svršava 

 sa 5 koštica pešćaja (metacarpus), sa zapešćem (carpus) i sa 4 

 prsta. Zadnje okončine zakrnjale su, a samo mali njihovi rudi- 

 menti u zdjelici (pelvis) dokazom su, da su i kitovi bili njekoč 

 četveronogi ozubljeni kičmenjaci. 



Na ovom kosturu ne ima dakako sada još najglavnijega 

 motora za gibanje živoga eksemplara — veliki polumjesečni rep, 

 koji je od mesastih sastojina, kože, mišica i vlaknaste hrskavice. 

 Ovim će repom muzej valjda kasnije nadopuniti cielu sliku 

 svoga kita. 



Izložbeni odbor išao je za tim, da učini ovu izložbu koli 

 ugodnom, toli i poučnom. Nuz kostur vidi se u dvorani velika 

 zemljopisna karta s naznakom geografskoga razprostranjenja ki- 

 tova, koje siže u daleke krajeve obaju polova. Prizor popunjaju 

 još odiela eskimska, kitàrà i g Vaclavom Fričem izložene ciele 

 sbirke neprijatelja, nametnika i hrane kitova. 



To bi bio po prilici kratak opis morskoga gorostasa, koji 

 će sigurno biti jedan izmedju najljepših prirodnih objekata u ve- 

 ličanstvenom novom pražkom muzeju. 



Eu^en Kamenar. 



albinizmu puževa, ("litamo u časopisu „Vesmir" (br. 10. 

 godišnjak XVlll.j zanimljivu bilježku o čestom pojavljivanju albi- 



