237 



nizma kod puževa. Kao što je poznato, taj je pojav posljedicom 

 posvemašnje ili čestimične nestašice pigmenta u koži; tako na- 

 staje ili podpuni ili djelomični albinizam. Podpuni albinizam vrlo 

 je riedka pojava, te je s toga i vrlo znamenit; poznat je samo 

 u puža Succinea putris, Lin. (obične jantarice, dosta česte baš i 

 u okolici zagrebačkoj), koji se našao cio biel, on i kućica njegova. 

 Obično je samo prednji dio životinjskoga tiela bojadisan, a okra- 

 jak plašta jest bez pigmenta ; tako isto i kućica, budući da sj ona 

 upravo razvija iz toga plastova okrajka. Da bi životinjica, koja 

 ima sasvim albinsku kućicu, bila i sama uviek biela, kao što to 

 Kobelt tvrdi, čini se da je sumnjivo; obično je ona odozdo 

 tamna, pače i crna. Kućica bude u albina prema razvoju te bo- 

 lesti, budi staklovito zelenkasto-biela, budi barem prilično blieda, 

 a kod prugastih vrsti ove su pruge ili nebojadisane ili opet sa- 

 svim prozirne. Pisac navodi, da iz čeških zemalja do sad slučaj 

 albinizma nije poznat, dok se znade, da albinsku kućicu imade 

 21 vrsta suhozemskih puževa, koji se ubrajaju u 5 rodova. A to 

 su: Hijalina nitens Mich., H. nitiđida Drap., JI: pura Aid., H. 

 radiata Gray., H. fulva Mülll, kao i muf. pallescens, Reinh., Pa- 

 tuia rotundata Müll, P. pugmaea Drap., 11. austriaca Mühlf, U. 

 arhustroruin Lin., H, bidens Giiemn., H. incarnata Müll., //. Jior- 

 tensis Müll., H. lapicida Lin., H. unidentata Drap., sa staklenim 

 prugama i bielim površjem Pupa miiscorum Lin., P. triplicata 

 Stud., P. costulata Nilss., Glausilia hiplicata Montg., Cl. laminata 

 Montg., Cl. ortJiostoma Mke., Cl. turgida Zgl. Uzrokom albinisma 

 navodi se ili preveć vlažno obitavalište (po Glessinu) ili nestašica 

 vapna za izlučivanje kućice (po Harmannuj, ali ni ta tvrdnja nije 

 opravdana, i to s toga, što se albini pojavljuju i na suhim i vap- 

 nenim mjestima. Sigurno valja tražiti uzrok u naravi same živo- 

 tinje, kao što to vriedi za druge životinje n. pr. sisavce i ptice. 

 Je li albinizam kod puževa nasljednim svojstvom, nije bilo dosad 

 iztraženo. Valja pripomenuti još i to, da imade i mnogo vrsta 

 puževa, koji imadu uviek kućicu bez boje n. pr. sve vrsti roda 

 Vitrina, mnoge Hyaline (porodica Vitrea) i dr., kod kojih bi se 

 moglo o albinizmu govoriti samo onda, kad bi i sama životinjica 

 bila biela. Puževi, koji živu u većoj ili manjoj dubini humusa 

 ili u zdencima i špiljama, jesu dakako i sasvim bez boje, ali to 

 se opet ne smije uzeti da je albinizam, jerbo to je stanje nor- 



