Od svijeh zemalja Slovjenskog juga, dapače da bolje ka- 
Zemo: od svih zemalja Balkanskoga poluotoka, ne izuzevši ni 
Grčke, Dalmacija je ona zemlja, kojoj floru i faunu svijet naj- 
bolje poznaje. Da su nam sve potrebite knjige na domaku, pak 
da imamo vremena te u jednu cjelinu sakupimo sve, što se na- 
pisalo i prosulo u stotine i tisuće svezaka, objelodanjenih oso- 
bito u inozemstvu: to bi se mogla složiti takva Dalmatinska 
fauna, koja bi razmjerno bila vrlo potpuna; takvim se djelom 
onda ne bi mogle podičiti mnoge druge i prostranije i bogatije 
zemlje. Kako već rekosmo, mnogo su u tome ucinili tudjinci, ali 
su ne malo pridonijeli i sami domaći sinovi, dajući vrlo često 
tudjincima gradnju, potrebitu za radnje njihove. 
Koliko se zna, bješe Šibenčanin dr. Roberto Visiani onaj 
prvi Dalmatinac, koji već 1826. proslavi domaću floru, pak je 
u čitavo blago pokupio lijep broj domaćih hrvatskih imena naših 
rastlina ; to je vrijedna knjiga, pak bi valjalo da je u ruci sva- 
komu čovjeku, koji se hoće da bavi domaćom botanikom.!) A 
već smo spomenuli dr. Antuna Viličića Hvaranina, prvoga Dalma- 
tinca, koji nam je proučavao faunu, premda žalibože ništa ne na- 
pisa. Sjetili smo se već za različitih prilika onih ljudi, koji se 
!) Stirpium Dalmaticarum Specimen Patavii MDEGEXXVI. 
