122 
pa je za to prikupio izvrstnih zbiraka i mnoga prirodopisna djela, 
izmedju njih i veliko ihtiologijsko djelo Cuvier-a i Valenciennes-a. 
Nadam se, da ću jednom nasmoći vremena te pisali o zaslugama 
dra. Lanza-e. | 
Vrlo se lako dade vjerovali, da se ovaj popis, ili jedan od 
njih, kompilirao za djela dra. Carrara-e ili dra. Petter-a. U onom 
je prvom djelu, kako svi znamo, imenični popis samo rjedjih i 
interesantnijih riba Dalmatinskih, načinjen Heckel-om, a ovaj je 
naš popis nasuprot potpuni popis svih onih riba, za koje se do 
1545. znalo. I Petter govori o popisima rastlina i životinja Dal- 
matinskih, koji bi se bili imali njegovu djelu dodati!) ; njih ipak 
nikada ne objelodaniše. Katalog Botteri-Heckel premda je samo 
golo izredjanje Latinskih ribjih imena, kojemu se tu i tamo dodao 
koji sinonim, ipak mu je zaslugom što je najstariji i prvi prinos 
k Dalmatinskoj ihtiologiji. U ovome katalogu nailazimo na 
Citula Banksti, Centrophorus granulosus, Rhinobatus cemiculus 
i druge vrste, koje nijedan kasniji popis nema. Nalazimo Bran- 
chiostoma lubricum, o kojem se tvrdi da ga je pronašao Bućić, 
dočim je još prije 1845. Botteri pronašao ovu vrstu i različite 
druge. Nalazimo fihombus ramosus Michahelles, koji držim da 
još nije opisan ; isto se veli o Salmo truttoides Heckel i S. bra- 
chygnathus Heckel, premda se za cijelo slažu sa S. dentea i S. 
obtusirostris istoga pisca. Istina je pak i to, da ondje nalazimo 
i očitih pogrješaka ; n. pr. nijesu ni Clupea sprattus ni ©. haren- 
gus ribe ni Jadranske ni Sredozemske, nego su — znamo to svi 
— samo žilelji oceana Atlantskog Jasno je, da je ovdje riječ od 
C. harengus i C. sprattus u smislu Naccari-a i Nardo-a, a ne 
od pravih vrsta Linnè-a. A ipak su i ove pogrješke za nas po- 
učne, jer na taj način saznajemo, da su Jadranskim vrstama 
ovoga roda odmah s početka krivo nadjevali navedena imena. 
A sada mi je red da govorim o četvrtom jednom rukopi- 
snom katalogu, koji sam ja još djakom prepisao iz jednoga po- 
1) Die meinem Buche beigefügten Verzeichnisse von naturhistorischen 
Gegenstiinden werden für diejenigen, welche sich für die Naturgeschichte des 
Landes interessiren, eine willkommene Beigabe sein. F Petter, Dalmatien in 
seinen verschiedenen Beziehungen. Gotha. 1857 Bd I. Vorwort. S. VI. 
