161 
veće od 149, 773, 4500 milijuna km. Tih daljina ne možeš 
potpuno predočili, ali su ipak malene stvari prema udaljenosti 
jedne zvijezde do druge. 
Da bi se od sunca došlo do najbliže zvijezde, dokazalo se 
da treba pomisliti daljnu 220 hiljada puta veću od one, koja 
je od zemlje do sunca; svjetlost, koja nam sa sunca dolazi u 
8:17“, treba više od 3 god., da od najbliže zvijezde dogje do nas. 
Dokazane dimensije ovoga svemira tako su velike, da se 
naše pomisli o zvijezdama i o nebeskim tijelesima u opće tiču 
sadašnjosti samo prividno. Mi vidimo nebo onako, kakvo je bilo, 
a ne kakvo jeste. Zraka svjetlosti, koja našemu oku javlja ma 
koju nebesku zvijezdu, tiče se takva trenutka i smještaja zvijezde, 
koji je bio mnogo prije od onoga časa, kadno mi osjećamo do- 
jam njezin. Sve nebeske pojave, kojih mi u njeki čas opazimo, 
samo su prividno suvremene; u stvari oni pripadaju različitim 
epokama, koje su prije onoga časa, u koji nam ih svijetli pojavi 
najavljuju; to su rek bi glasovi iz prošlosti, koji iz najdubljih kra- 
jeva prostora dopiru do zemlje. 
U znanosti su pretežniji razlozi za misao, da je zemlja 
njeko vrijeme bila skroz kapljevita masa. Primi li se zbilja ova- 
kva primitivna fluidnost, to nas teorija a priori dovodi do 
odregjena zakona o gravitaciji na površini, a taki je zakon a 
posteriori točnim dokazan pokusima njihala. Primi li se pri- 
mitivna fluidnost i razdioba zemaljske mase u sferidne na- 
slage, to teorija a priori pokazuje vrednotu kolebanja mjese- 
čeva gibanja u širinu ; ista je vrednota a posteriori astrono- 
mičkim motrenjem odregjena. Primi li se primitivna fluidnost 
i Laplace-ova hipoteza o gustoći fluidne mase zemaljske, to 
teorija a priori odregjuje eliptičnost njezina površja, a taki je 
eliptični a ne sferični oblik (kao što su stari mislili) potvrgjen a 
posteriori geodesijskim mjerenjem ; teorija a priori odregjuje 
vrednotu precesije ekvinokcija, a astronomijska motrenja eksperi- 
mentalno iznalaze istu vrednotu. 
Geološke knjige na dugo i široko uče, kako je od ove pri- 
mitivne kapljevite i usijane mase postala iradijacijom njezine 
topline prema prostoru prva tvrda kora, koja je plutala nad og- 
njenom masom, pa kako se je kasnije tijekom milijuna godina 
(a možda i vijekova) raspleo sadašnji poredak stvari, po kojem 
11 
