162 
je velika unutarnja zemaljska masa opkoljena trostrukim oblogom : 
krutim, tekućim i plinovitim. 
Nije u znanosti još dosta utvrgjeno, sto li se ima suditi o 
materiji zemaljskoj u njekoj dubini ispod njezina lica i u sredi- 
Stu njezinu. Najdublji rov što se dosle iskopao, dubok je jedva 
1530 mt., a iz pokusa, učinjenih na toliko kratku prostoru, ne 
može se s osobitom sigurnošću suditi o onomu, kakva bi u dubini 
od 6 milijuna met. i više, a pod pritiskom od gotovo tri milijuna 
atmosfera mogla biti temperatura i materija. Dosele je najviše 
utvrgjena ona misao da u nularnjosli naše zemlje već u slaboj 
dubini postoji rogjena i prvobitna temperatura zemaljska, a ta 
da je toliko jaka da tali i luči i najupornije materije ; da naokolo 
ove unutarnje sfere od najveće geotermske veličine postoji krut 
oblog, sačinjen vrlo priljubivim materijalima, kakva su baš ge- 
ološka zemljišta drevna taloga i drevne sedimentacije. 
U znanosti nije još utvrgjeno ni to, kakva li je debljina 
ovoga krutoga zemaljskog obloga. Njeki ga računaju na 120—280 
klm.; drugi ga cijene od 1300 do 1600 kim. ; ali najveći broj 
učenih ljudi, a donekle s najjačim razlogom, pridaju mu vrijednost 
izmegju 35 i 50 kim. 
A ništa se bolje ne slažu mnijenja učenjaka o veličini ela- 
stičnosti krutoga obloga zemaljskoga. Njeki mniju da je osobito 
podatljiv i plastičan ; ali da je to tako, da je zemlja pruživa i 
samo koliko je ocjel, tad bi se oceanske plime umanjile na gole 
odlomke onih plima, koje se zbilja opažaju. Oslanjajući se na ove 
plime, Thomson pridaje zemlji veliku krutinu, gotovo potpunu ; 
ali možda nije ni on pogodio, možda imadu više pravo oni, koji 
zemlji pridaju ograničenu plastičnost, ne doduše toliku da bi 
ustupala na najmanji pritisak, ali ipak dostatnu da podnese osjet- 
nih preobličenja, kada preobrazna sila prekorači njeku odregjenu 
megju. 
Kakva god bila temperatura i stanje materije u zemaljskoj 
unutarnjosti, kakva god bila debljina i plastičnost krutoga njezina 
obloga : a ono se ipak daje jamačno ustvrdili, da pod našim no- 
gama bez sumnje postoji vrlo obiljno aktivno blago fizičkih sila 
Japan, Islandija, Nova Zeelandija i naša Italija često osjete iz ne- 
nada i nepogodno trzaje ovih neukrotnih sila, pak se nijedan 
predjel zemaljski ne može oteti njihovu neprekidnomu, obično 
sporomu i neosjetnomu djelovanju. 
