190 
Vremena čudesa minula su; samo neodrasla djeca strepe 
od zmajskih priča, rasrdjenih dojkinja, a popadalo bukovo lišće 
trune i jača time crnicu zemlju šume — koja istina bog mnogim 
životinjama služi za prebivanje i hranu, no od seki ni jedna 
životinja nije postala. 
Vidljivo je dobrostiva mati priroda označila svoje medje i 
uvjek nam pokazuje onamo, da svako živo biće potječe od drugog 
istorodnoga bića. Isto vriedi i za Golubačku muhu, koja potječe 
opet samo od jedne druge Golubačke muhe, — koja poput ostalih 
mušica i muha leže jaja, a iz njih se razviju ličinke; ove se onda 
začahure, a 12 čahure izadje razvita muha. Ta muha, što se štete 
tiče, takmi se sa najopasnijim bubama, pak n. pr. nimalo ne 
zaostaje za opasnom  ,Gece-muhom“ središnje Afrike, a ni za 
„moskitima“ južne A.nerike ; ona je sa svoje krvožednosti jednakim 
strašilom, koli za čovjeka toli za životinje tople krvi. Uzporedivši 
te muhe sa našim komarcima, to su komarci pravi jajanjci 
prema njoj. 
K najizdasnijim granam gospodarstva spada u nas i gove- 
darstvo; ali njemu vrlo često prijete kužne bolesti, a opasnost 
njihovu pojačava žalibože veliko neznanje gospodara i bezprimjerno 
ravnodušje njihovo. 
2. Gdje i na koji način razvija se Golubačka muha. 
Leglo Golubačkih muha onaj je dio južne Ugarske, koji se 
nekada zvao Temesvarski Banat (ovamo spadahu županije Krasso- 
Szčrćny, Fenieš i Torontal), gdje utječu u Dunav bistri potoci 
Černa, Bega, Tamiš, Karaš i Nera; to je prostor po prilici od 
10.000 k?:; ovamo nam je jošte pribrojiti zemljište Srbije, koje 
je ovomu nasuprot, a njime protječu rieke Timok, Peka, Mlava 
i Morava prostorom od 12.000 k* U tom području nastaju i raz- 
viju se Golubačke muhe, i odavle se razprostiru vjetrom nošene 
često čudesnim množinama. U tome prostoru neima ni najma- 
njega potočića, u koga se čistoj i bistroj vodi ne bi našlo sad 
više, sad manje Golubačkih muha, u kojem razvojnom stadijumu, 
bud kao jaje, bud kao ličinka, bud kao čahura; iz čahure se 
onda razvije ona krvožedna muha, koja se onda u velikim mno- 
žinama sakupi, a vjetar ih raznosi svakamo na patnju i čovjeku 
i marhi. 
