232 
posao takve sitne račiće razuditi pod mikroskopom i tad im tek 
opredieliti mjesto u sistemu i ime. Nadalje neizmjerno množtvo 
različitih vrsta tih životinjica i opsežna literatura, koja je osim 
toga pisana još u različitim jezicima, ište zbilja mnogo rada i 
strpljivosti. Uza sve to valja držali na umu, da ako se gdje može 
govoriti o skroz neobradjenom vrtu, da to vrijedi za ovaj slučaj. 
Gotovo nijedno specijalno djelo, koje bi se ticalo hrvatskih Oru- 
stacea, nije imao Šoštarić. A ipak ga kod toga mučnoga posla 
nije vodio ni tračak kakve ambicije bilo za moralnim, bilo za 
materijalnim dobitkom. 
Nakon trogodišnjega rada u svojim laznim časovima, koji 
je uz to bio isprekidan i bolešću i izbivanjem iz Zagreba, izadje 
napokon njegova rasprava ,Prilog poznavanju faune slatkovodnih 
korepnjaka Hrvatske“, u Radu jugoslav. akademije, knj. XCII. 
god. 1588. 
U tom dijelu odredio je S. 61 vrstu hrvatskih sladkovodnih 
Crustacea, od kojih su prije njega bile poznate možda samo 
3—4 vrste, a jedna u opće i nije bila poznata, jer ju je prvi put 
našao Šoštarić u Plitvičkim jezerima i opisao kao novu vrstu 
imenom , Daphnia plitvicensis“. 
Ovo djelo Šoštarićevo, prem da je samo sistematsko, ima 
ipak kao takvo osobitu vrijednost; s toga sam slobodan te se 
ovdje potanje obzirem na njega. 
Obradjujući Crustacea Hrvatske služio se Š. gotovo pot- 
punom literaturom ove struke, kako vidimo i iz popisa upotreb- 
ljavanih djela, gdje navodi ne manje od 48 karcinoloških, što 
povećih monografija, što manjih rasprava. Ali se tu nije na 
prosto vadilo sad nješto iz ove, sad nješto iz one knjige, pak 
možda na taj način stvorila 49. knjiga, već je sva ta literatura 
upotrebljena upravo kritički, kako ćemo se umah uvjeriti. 
Poznato je, da se valja odredjujući svaku životinju ili bilinu 
služiti baš cijelom literaturom te ruke, hoćeš li da ti rad bude 
znanstveno dovršen i izradjen krilički. Treba na ime iz opisa i 
slika različitih autora dokazati, nisu li autori možda imali pred 
sobom istu vrstu, pak ju zbog nepoznanja cijele literature možda 
opisaše pod raznim imenima. Tu treba odrediti sinonimiju, koja 
je često vrlo zamršena, jer često valja i na novo izpravljati već 
po drugih ustanovljenu sinonimiju, ili ipak dijeliti neke vrste, 
kojih drugi držaše identiénima. Sve te pogreške potječu koje od 
