XVI 



Paklenici da protiče čitav Torento, već ga propustile do rečenih 

 verfenskili škriljevaca, koji leže duboko pod onim mladjim vap- 

 nenim masama. Još smo tik pod vrhovima velebitskim naišli na 

 spomenutu jur glinenu naslagu, koja je omogućila eksistenciju 

 omanjih vodenih nakapljina to u obliku neznatnih vrela, to mlaka. 



Prema tomu vidimo, da su hidrografske prilike jugoza- 

 padnog obronka, t. j. primorske velebitske strane sbog toga, što 

 nepropustne škriljne kami triasa i karbona samo oskudno na 

 dan izbijaju, zbiljam vrlo neshodne. Ako i krije ogromna masa 

 velebitska povrh napomenutih škriljnih (naslaga) kami silnu mno- 

 žinu vode, to ova ipak odtiče najvećom česti na s. i. t. j. lički 

 kraj, jer ju tamo odvadjaju napomenuti škriljavci. Namiče se ipak 

 pitanje, dopuštaju li geološke prilike misliti na poboljšanje hidro- 

 graf-kih prilika i južnog obronka velebitskog? 



Odgovor je na to pitanje u toliko jestan, što erozija Pa- 

 kleničkog potoka, koja je već stvorila uzdužnu dolinu Velike 

 Paklenice i Bezimnače, ide nuždno za tim, natrag djelujućom 

 erozijom podjedati nadležeće vapnene kami gornjeg triasa i tako 

 postepeno produljivati vodom obilujuću Paklenačku dolinu i to 

 smjerom prema SI preko „Velike Rovine", a prema JZ spojiti 

 ju preko torenta „Ivine vodice" te uzkog grebena 916 sa po- 

 priečnom dobnom torenta „Male Paklenice". 



'^^^z« /^vnloii 



/t 



