XVII 



što rekoh o produljivanju vodom obilujuće uzdužne doline 

 Paklenice, nije nikakova spekulacija, već faktum, na kojem nikad 

 nemirujuća erozija neprekidno radi. Dakako da su prema tomu 

 izgledi na obskrbu primorske strane Velebita vodom ipak vrlo 

 slabi i malo utješljivi, jer napomenuta izgradnja ove uzdužne 

 erozione doline iziskuju nebrojen niz godina, ali da i postoji 

 takova, ostalo bi za krajeve blizu primorja ipak kod staroga, jer 

 znademo, da se voda u vapnenoj zoni — to triasa, to krede — 

 gubi, i to očito u znamenite dubljine, iz kojih lih uslied hidro- 

 statskog tlaka shodnom pukotinom izlazi na dan. 



Pod konac slobodan sam predočiti i neke rude sa SI. po- 

 danka Velebita i to iz okolice Brušanske te iz Ričice, 

 koje je priposlao g. prof. dr. Gavazzi. Te su rude: Pyrit, cr- 

 vena željezovica i Graphit. Osobito zanima prisutnost 

 grafita, a donekle i nekog svietlog škriljavca (sa pyritom), jer 

 dadu naslutiti na prisutnost starijih no triadičko-karbonskih škri- 

 Ijeva, najme na arhaički system, koji do sele nije bio poznat sa 

 Velebita". 



Tim završi g. dr. Gorjanović, a prisutni mu se zahvališe 

 srdačnim „Živio!" 



Zatim je prof. dr. Heinz demonstrirao koji dvadesetak 

 zanimljivih bilina iz različnih krajeva svieta, što no ih je dao 

 dopremiti iz ovdjašnjega botaničkog vrta, nadovezujući kod svake 

 po koju crticu o njezinu životu, gradji, fiziologičkim osobinama 

 etc. Vidjeli smo primjerice nekoliko tropskih epifita, t. j. bilina, 

 koje obitavaju na drugom drvlju, te si na osobit način same 

 pripravljaju humus, odnosno sakupljaju si vodu kao u kakim 

 cisternama. Upoznali smo se s australskom K a z u a r i n o m, 

 koja sliči našim preslicama, a čudnovata je poradi sasvim ose- 

 bujnog načina oplodnje, koji je tek nedavno kod nje proučen. 

 Gledali smo južno-afrički Streptocarpus, koji za čitava 

 života ima samo jedan jedini veliki hst, te zapadno indijske 

 Phyllanthusc, koje nose sijaset sitnih cvjetova prividno na 

 Ušću, a za pravo na grančicama, koje tek imaju oblik lišća. Za- 

 nimala nas je jedna koprivnjača iz Australije (L ap o r t ea) koja 

 u svojim dlakama žeravicama sadrži ljut otrov, te seje ne smiješ 

 taknuti, ne ćeš li, da ti u velike ne potrese zdravlje ; motrili smo 

 divotnu gradju cvjetova nekih tropsko-američkih kačunovića, koje 



2 



