XX 



Wiesnera o zbirci „Papyrus Rainer", dok je s druge 

 strane B r i q u e t konstatovao, da su isto tako kao gornji i naj- 

 stariji evropski papiri napravljeni od prnja. Nema dakle sumnje, 

 da je izum prtenih papira orientalan, a ne evropski, te da je u 

 Španiju uveden po Maurima, dok su križari donijeli prve vijesti 

 o toj pripremi u Italiju. Tamo je u Fabrianu koncem 12. sto-- 

 Ijeća sagradjen prvi mlin za papir, dok se skladište gotovog pa- 

 pira nalazilo u Mljetcima. Otuda se ta industrija širi dalje prema 

 ondašnjim trgovačkim svezama, te se razcvala osobito iza god. 

 1440., kad no je izumljena štampa, a po gotovo za vrijeme re- 

 formacije. 



Sve do 18. stolj. bio je svatko uvjeren da se valjan papir 

 prirediti može jedino od prnja. Tek Reaumur, Seba, Guetard i 

 dr. izraziše u svojim spisima uz bojazan za nestatkom prnja 

 mnijenje, da bi se kao surovina mogao upotrebiti svaki mate- 

 rijal, koji se dade cibati u vlakanca. Potaknut tim spisima i svojim 

 vlastitim prirodnim opažanjima, kušao je već god. 1765. Superin- 

 tendent Scbilffer da napravi papir od najraznovrsnijeg bi- 

 Ijevnog materijala. Držao si je u „nurnberškom mlinu" posebnu 

 stupu i radnika, s kojim je (unatoč porugljivom smiješku „ceha") 

 taj neuki diletanat i zbilja napravio papir, što ga predloži bav. 

 akademiji. Ali badava, još ne bijaše nadošlo vrijeme — ta bilo 

 je još dosta prnja, pa čemu se onda izvrći eventualnom ne- 

 uspjehu ! 



Najednoć se zbude, što su učenjaci stoljeća prije prorekli. 

 God. 1798. naime izumi poslovodja Robert u Essonnes-u (kraj 

 Pariza) stroj za izrađivanje beskonačnog papira, pa se u En- 

 gleskoj na tom po braći Foudrinier popravljenom stroju 

 već prvih godina ovog stoljeća priredila velika množina papira. 

 Da je uslied ovoga epokalnog izuma nastao čitav preokret u I'a- 

 brikaciji papira, razumljivo je tim više, ako se uzme u obzir, da 

 je još u istom deceniju izumljen i stroj za brzotisak. Sretno na- 

 dođe Scheeleovo iznašašće klora, te mogoše uvesti u fabrikaciju 

 i šareno prnje. Ali sve premalo za sveudilj rastuću potrebu uslijed 

 silnog razvitka znanosti i umjetnosti. U toj se stisci sjctiše Schilf- 

 ferovih pokusa i uvedoše prije prezrene surogate ponajprije 

 doduše samo u fabrikaciju prostih papira, ali naskoro dozvoliše 

 daljnji izumi općenu porabu tih novih surovina. 



