XXII 



i tekstilne robe, u kojemu sad imade osim gore spomenutog 

 stroja još i Relise-ov i Schopperov universalni aparat, koji je 

 potonji u porabi i u Njemačkoj, te Austriji. Napokon kazuje, uz 

 demostracije na dotičnim aparatima, da se papir kod nas ocje- 

 njuje na temelju slijedećih podataka : 



a) makroskopski nalaz : format, težina, debljina, provid, 



sjaj, boja, glatkost; 



b) mekanički nalaz : čvrstoća i raztezljivost, te odpor proti 



zgnječenju i trljanju; 



c) mikroskopski nalaz : sastavni materijal i stanje, u kojem 



se nalazi; 



d) kemijski nalaz : množina min. punilbe, keljenje, nepro- 

 bojnost i ispitivanje na Cl slob. kiseline. 



Tako je danas ispitivanje papira dosta zamršen posao, koji 

 zahtijeva ne samo podpuno teoretsko poznavanje toka fabj-ikacijo, 

 nego i razumijevanje svih onih praktičnih operacija, na kojima 

 se kvalitet papira osniva. 



Prof. Heinz prikazao nam je zanimljive rezultate najno- 

 vijih iztraživanja Guignardovih i Nawaschinovih o 

 oplodnji nekih angiosperma. Od velike je važnosti činjenica, da 

 se i kod nekih angiosperma u peludnomu zrnu razvijaju dva ak- 

 tivno gibljiva anterozoida, od kojih jedan kopulira sa jajetom, 

 dok se drugi stapa sa sekundarnom jezgrom zametne kese, od- 

 nosno s jednom od obiju polnih jezgara. Prema tome postoji u 

 zametnoj kesi dvostruka kopulacija: od oplođenog se 

 jajeta razvije embrijon kao definitivni organizam, a od oplođene 

 se polne jezgre, odnosno sekundarne jezgro zametne kese, razvija 

 transitorni organizam, naime endosperm, koji ima da embrijonu 

 tek podaje hranu potrebnu za njegov razvoj. 



Kako se ljetos navršilo 30 god., što su dr. Schlosser i 

 Ljudevit Vukotinović napisali svoje djelo o hrvatskoj flori, 

 čitao je gosp. Dragutin Hire tim povodom napisano predavanje : 

 „Flora Groatica kao jubilarka". U pripomenka spomenuo je 

 Baltazara Hacqueta, Wulfena, Bartlinga, braću Hoste i druge 

 botaničare, koji su sabirali bilje u Hrvatskoj, ali naročito u hr- 

 vatskom primorju i na njegovim otocima. Za Dalmaciju je naveo 

 profesora Pettera, Portenschlag-Ledcrmayera, opata Fortisa, sak- 

 sonskoga kralja Friderika Augusta, dra. Roberta Visiania i dr., 

 što je učinio i za Slavoniju. Za srednju i sjevernu Hrvatsku 

 stekli su najveće zasluge dr. S c h 1 o s s e r i Vukotinović. 



