XI 



Na geološkim preglednim kartama motrimo istočno do Ošta- 

 rija istaknutu eruptivnu kam, nu ja je tamo ne nadjoh, već spo- 

 menuti verfenski škrilj, koji tuj u 924 m. abs. visine obiluje 

 vodom. 



Prispodobimo li jugozapadni obronak Velebita, daklem od 

 mora do Oštarija s onim od Oštarija do Brušana i dalje na istok, 

 vidjeti ćemo veliku oprieku u konfiguraciji terena. Te nam je 

 oprieke svesti na geološki sastav, dotične na tektonske prilike 

 terena, imenice na nastupak pješčanih i brusilovastih zona, to 

 dolnjeg triasa, to karbona. S nastupkom tih u hidrografijskom 

 smislu veoma važnih elemenata, stoji u svezi i morfologija terena. 

 Gdje nastupaju verfenski, odnosno karbonski škriljevci, tamo na- 

 idjemo na duboko urezane, uzdužne, djelomice liepo članjene do- 

 line, kako je to primjerice gornji dio doline Suvaje potoka. U 

 obće jest i prisutnost vode vezana na spomenutu škriljnu zonu. 

 Kako ncima na jugozapadnu obronku tih škriljeva već boranih i 

 razbacanih vapnenih taložina, to žalibože neima ni u toj pri- 

 morskoj česti Velebita žive vode. 



Pošto teče cesta sa Oštarija u Brasane smjerom brazdenja 

 slojeva, to danas osim verfenskih škriljevaca ne nahadjamo sta- 

 rijih naslaga. Nu i ovi škriljavci ostaju nam, spuštajući se sa 

 Takalice u Brasane s Ueva, a tek pri koncu sela Brasane izilaze 

 karbonski pješčenjaci i konglomerati na dan. 



Ličko je polje oko Gospića sa svojim izoliranim vapnenim 

 briegovima baš klasično. Čovjek ih je sklon držati preostatcima 

 erozije bilo voda, bilo (?) leda, nu svakako imadu doći u obzir 

 i tektonički odnošaji, jer pripominjem samo brieg Krčmar kod 

 Smiljana, kojeg pločasti slojevi brazde od SI na JZ, daklem baš 

 okomito na smjer Velebitskih kosa. Inače motriti je u dubljim 

 urezinama ličkog polja oko Gospića kvarenog šljunka (povrištini) 



