X 



Iježila imenom „krša", i koja je u neku ruku zasebina ovog al- 

 pinskog ogranka. 



Neka mi bude dozvoljeno, da nakon ovih kratkih, al nuždnih 

 pripomenaka predjem na današnju svoju zadaću, t. j. da uočimo 

 geologički sastav i hidrografiju one česti Velebita, koje nam ome- 

 djašuju crte Karlobag-Brušani, Starigrad-Medak. onda more i lička 

 vispoljana. 



I. Iz Karlobaga preko Oštarija u Brušane i Gospić. 



Serpentina iz Karlobaga vijuga se pretežno sterilnim vap- 

 nenim tlom jednohčnog na oko sastava. Svuda gazimo vapnenac, 

 koji se prikazuje gotovo bjelim, dok ga čekićem neodkvrcneš, pa 

 ne opaziš, da je brečast, mrkosiv, i t. d. Okaminah malo je naći, 

 pak je stoga veoma teško razaznati pojedine sisteme. Možemo 

 ipak reći, da veća čest obronka, koji se spušta k moru sačinja- 

 vaju kredni vapnenci, a oko Kubusa i po Oštarijskom polju na- 

 stupaju triadički vapnenci i dolomiti, a iza oštarijske crkvice ka- 

 rakteristički verfenski škriljevi dolnjeg triasa, koji leže ispod svih 

 prije spomenutih tvorevina. 



Kredni vrstani vapnenci i breče između Karlobaga i kubusa 

 sačinjavaju poviše bora, koje brazde pravilno od SZ —JI, pa su 

 često još i smjerom pada savite. 



I naslage triasa: vapnenci, dolomiti i verfenski škriljevi veoma 

 su borani, imenice ovi potonji, koji spuštajući se sa Oštarija preko 

 vrha Takalice (961) imadu medju se uklopljenih partija što škurog 

 dolomita, što tamnih, kadšto kalcitičnih vapnenaca — valjda Gut- 

 tensteinskih. Verfenski su škriljevi crveni i sivi, mjestimice puni 

 nejasnih otisaka školjaka, kišnih kapljica itd., a ima okamina i u 

 susjednom crnom škrilju i vapnencu. SUedeće će nas skice poučiti 

 u kojoj su mjeri i naslage triasa borane: 



<^#^~ 



