43 



nerskìm otocima i u Istriji love ih na „labor" ^ i poslije, ponajveć 

 na Rieci, tečna mesa radi prodavaju. 



Jednom sam prilikom gledao kako je brinjevka htjela da 

 preleti bakarski zaljev, nu nije scgnula do sredine, tu u more 

 pala, pak se utopila. Šmrekuljari drže se obično u skupu, ali 

 sjedaju na drveće i pojedince. 



Monticela solitaria (L.) 



Talijani zovu ovu pticu „II passero solitario", dočim je 

 Niemcu poznata kao „Blaumerle, Blaudrossel, Einsiedler", a u 

 nas zvali su je prije „samotnjak", valjda prema talijanskomu ili 

 trećemu njemačkomu imenu, nu Mlchahelles već nam je godine 

 1831. u „Isis" (p. 394.) za Dalmaciju zabilježio ime „Modri kos" 

 (Modricos), gdje ovu vrstu stienjaka (po Kolomhatoviću) poznaju 

 i kao „modrokos". 



Kako gnjezdi i u Istriji po morskim stjenama, zovu ga oko 

 Beršeca „stenski kos" ; u našem primorju oko Kraljevice i Gri- 

 žana u Vinodolu pribilježili smo ime „modrak"* 



Godine 1885., a 24. rujna pošao sam u Bakarskoj dragi do 

 Sv. Ane, da razgledam tamošnju pećinu (spilju) u kojoj se našlo 

 predmeta iz palaolitičke dobe. Začujem iz pećine neobičan ptičji 

 glas, primaknem se i zagledam modraka, koji je na jednu stienu 

 po sjeo i pjevao.^ 



Modrak se ne seli, jer ga u nas i u Istriji vidjaju ciele go- 

 dine. Samo kad je zima žestoka, kao n. pr. g. 1879. ostavlja svoj 

 zavičaj i putuje južnije; iz naših krajeva valjda u Dalmaciju, u 

 Grčku i njezine otoke. Kako modrak, tako i najbliži mu rodjak 

 stenjak. 



Montieola saxatilis (L.) 



Oko Bakra poznata je ova mila ptica kao „stenjak", nu jer 

 se drži rado medju morskim „škrapama" zovu ju i „škrapar", 

 na BakRrcu „stanar". Za burnih dana zaklanja se stenjak obično 

 medju škrape i razne šupljine uz žal morski. 



^ Labor je kamena „škrilja" (ploča), koju nagnu na koso, podupru tankim 

 žbicama i nispu izpod nje šmriku'ja. Ptica naleti, takne žbice, koje padnu i 

 škrilja ju poklopi. 



^ Posebni članak o modraku napi-ao sam g. 1883. i štampao ga u „Po 

 zoru" 29. svibnja i. g. 



