45 



Hirundo rustica L. 



zove naš narod ciganka, crna lasta, crnsi lastavica, vilarica, 

 viličarka, rašljika, srašljika, rašljasta lastavica,^) dočim jo 

 Niemcu poznata kao „Rauchschwalbe". Opazio sam, da ova la- 

 stavica dolazi u Bakar prije pokućarko. Gniezdi tu u „Pod boku", 

 u nutrinji tamošnjih ugljcvnih skladišta, nu u selu Z doj dragi 

 kod Bakra, vidio sam da gradi gniezdo i izvan sgrade. Na pro- 

 čelja tamošnje željezničke postaje našao sam tri gniezda, koja 

 bijahu gradjena na strješnicama i okrenuta prama zidu, nu sa 

 istočne strane dva gniezda, koja bijahu okrenuta od zida. 



U selu Čavlima kod Grobničkoga polja nastanila se jodna 

 i druga vrsta. Crna lastavica sagradila si gniezdo na kući pod 

 slrichom, a pokućarka u staji pod krovom. 



Mieropus apus (L.), 



koju u Ploči (Lika) zovu „piščara", u Slatini „štrčka" došla je 

 g. 1881. u Bakar u drugoj polovini lipnja, pa tako i g. 1882. 



Aedon luscinia (L.) 



Slavulja zovu oko Bakra „slavić". Godine 1878. doselio se 

 2. travnja g. 1879. 11. travnja, g. 1880. 3. travnja, g. 1881. 31. 

 ožujka, g. 1882. 12. travnja, g. 1883. 17. travnja, g. 1884. 5. 

 travnja, g. 1886. 4. travnja. Kod Bakra izvale se mladi koncem 

 lipnja ili početkom srpnja. Jedno gniezdo razgledao sam 4. srpnja 

 g. 1882. u kojem mladi još nisu progledali. Godine 1886. pje- 

 vahu slavniji oko Bakra još u prvoj polovici srpnja. Tu oni nisu 

 riedki, a naročito im je milo prebivahšte šumica pod vrbom 

 Cistom, šumica Bukovo na Kalvariji i Arlac, što leži tik bakar- 

 skoga zaljeva. 



Vinodolci pričaju, da slavulj zato tako liepo pjeva, jer ga 

 je proklelo sunce. 



Fring-llla montifring'illa L. 



zovu oko Bakra „jergovac". Godine 1886. 15. siečnja vidio sam 

 na vrhu Cisti jato od 12 — 16 komada. 



^ D. Hire: Gradja za narodnu nomenklaturu i terminologiju živoliaj \ 

 Nastavni Vjesnik, knj. V., sv. 2., 3., 4.; knj. VII., sv. 2. i 3. 



