51 



taibel sabirao (i na Badnju, Samaru, Mrsinju, Plješevici) i An- 

 thylUs atropurpurea, Schloss. et. Vuk. 



Kad su dr. Schlosser i Ljudevit Vukotinović g. 1852. prvi 

 puta pošli u Liku, dodju i u Karlobag.^ Na povratku nadjoše 

 pod Oštarljama jednu ranjiku, koju su g. 1857. u „Syllabus Florae 

 Croaticae" (p. 122.) opisali kao Anthyllis atropurpurea^ a go- 

 dinu ju dana kasnije pod tim imenom navodi Vukotinović u 

 radnji „Likaner Flora", ^ pak onda u „Flora Tlroatica" g. 1869. 

 (p. 27.) 



Godine 1868. napisao je dr. August Neilreich djelo: „Die 

 Vegetationsverhältnisse von Groatien" gdje (p. 242) uz A. mon- 

 tana L. navodi i „atropurpurea" ovim riečima: »... Blumen- 

 kronen purpurschwarz, sonst „kein" Unterschied (Nach Exem- 

 plaren aus Vukotinović's Hand.) Auf Felsen auf der Strasse von 

 Garlopago nach Oštarija und auf der Plišivica (Plješevica.)" I u 

 istinu je A. atropurpurea = A. Jacquini Kern. = A. montana 

 Jacq. non L. 



Od Leguminosa navodimo još Lotus villosus i Dorycnimn 

 deciimbens Jord. (D. monspeliense Wild., D. suffruticosum Koch 

 non Vili. ; FI. Gr. p. 63) u koje je drvenasta stabljika uvjek po- 

 valjena, komušice „elipsoidne", zastavica guslovita, dočim je D. 

 suffruticosum Vili. uzpravan bokor sa malone „okrugljim" ko- 

 mušicama i vrsta mediterana, koja seže uz Rhonu do St. Etienna. 



Gampanulaceae zastupala je ovom prilikom Campanula 

 gloìnerata i Hedraeanthus Groaticiis, Kerner, endemička vrsta 

 toga roda, a nije //. Kitaibelii (De Gandolle g. 1839. kao „Edra- 

 janthus;" Fl. Gr., p. 953 kao „Edrianthus").'' 



Od Rosacea našao sam na tjemenici Velike Visočice Rosa 

 gentilis u sitnim busićima i Alchemilla alpina, kojoj se lišće 

 medju travom prelievalo poput srebra. 



^ Dr. Schlosser: Reiseflora aus Süd-Croatien (Oesterr. botan. Wochen- 

 blatt 1852., p. 361—362) 



^ Sitzungsberichte d. k. Akademie d. Wissensohafteu. Wien. Bnd. XXV., 

 p. 530—540. 



^ Wettstein: Monogr. d. Gatt. Hedraeanthus in Denkschr. d. math.- 

 naturw. Classe d. k. Akademie d. Wissenschaften in Wien. LIIl. 1887. — 

 Kerner: Schedae ad Floram gxsiccatam Austro-Hungar. VII., p. 76, br. 2269 _ 

 — Više ob ovoj bilini onom prilikom, kad ćemo podvrći reviziji floru Dalma- 

 cije, Hrvatske i Slavonije. 



* 



