Netopiri opfođuju također biline. 



Opće je poznato, da kukci osobito pčelo i bumbari oplo- 

 đuju cvjeće naših bilina i voćaka, koje istom onda dolaze do 

 ploda i sjemena. U časopisu „Botanisches Gentralblatf (hr. 250.) 

 prof. dr. Pavao Knuth veli o tom ovako : Od ono doba, odkada 

 je W. Brück u botaničkom vrtu u Buitenzorgu (1892.) smotrio, 

 da također netopiri ili pirčaci mogu biti dionicima kod oplodnje 

 bilina n. pr. kalong (Pteropiis ediilis) kod bilje Freycinethia je 

 očevidno, da su se učenjaci više i točnije bavili promatranjem 

 ovoga pojava, da se osvjedoče i o dalnjim činjenicama ovo 

 oplodnje bilina. Tako piše o tom upravitelj kr. botaničkog vrta 

 I. H. Hart u Trinidadu u travnju 1897. o oplodnji neke tamo 

 domaće h\\]kQ Branchinia magaiandra Griese od notopira ovako: 

 Drvo je 20 m. visoko. Njegovi se dugi, bijeli cvijeci razvijaju u 

 večernjim urama između 4. do G ure. Kada ova biljka u Trini- 

 dadu cvate (to biva u veljači) počimljo ondje već u G sati 

 sumrak. Pol sata prije toga moći je Ijepo viđeti, kako razne vrsti 

 šišmiša brzo lete od jednog cvjotka do drugoga, a pošto su ih 

 ostavili, padaju na zemlju bjeli listići vjenčića. Pregledamo li 

 slijedećega dana tačnije drvo, vidimo, da nije ostao nijedan 

 cvijetak čitav, nego da su cvijeci više manje rastrgani i rašču- 

 pani, bez vjenčića i prašnika. Šišmiši leteći na cvijeće, stanu na 

 stršeće prašnike, pri čemu potrgaju vjenčiće, često put slome i 

 prašnike, pri čemu jo pestić odnosno plodnica veoma rijetko kad 

 oštećena. 



Cini se vjerojatno, da se ovdje izlučuje medeni sok a šiš- 

 miši napadaju na ove cvijetke samo radi kukaca, koji opet radi 

 miomirisa posjećuju ovo drveće. Da lakše izlove ove zaroznike, 

 postave se pirčaci tako na cvijet, da i nehotice pripomognu nje- 

 govoj oplodnji. I. H. Hart spominje i dalje u časopisu „Na- 

 ture" : da ovi šišmiši lete i na drvo Epema falcata („Wallaba"). 



