Prava i umjetna svila. 



Skupocgeni materijal, što nam prircdjuje gusjenica dudova 

 svilca, zamjenjuje se vrlo često djelomice, a katkada i posvema 

 sa surogatima, koji vanjskim svojim licem bar na njeko vrijeme 

 polucuju isti efekat kao i prava svila a daleko su jeftiniji od nje. 



Takovih surogata imade dvije vrsti: 



1. Naravne bilinske ili životinske niti kojima se podjeljuje 

 na oko svileni izgled pri predenju ili iza tkanja; 



2. Umjetno priredjene niti, nastale iz tekućina isto tako 

 kako i one, koje priređuje gusjenica svilčeva. 



Iz prve hrpe spominjem samo: „Tussah" sviki, koju prede 

 Bombyx Myllittn, kalabrešku i siciljansku svilu, kojoj je izlazište 

 „byssus od Tridacne gigas". Od bilinskih niti navadjam „kinesku 

 travu", te sjemene niti od različitih biljaka (Eriodendron anfra- 

 ctuosum i Salmalia malabarica.) 



G. 1845. pridruži se ovom naravnom materijalu još i ,.mer- 

 cerizirani pamuk". Mercier naime podvrgavao je pamučne niti 

 uplivu gustog luga pod većim parnim pritiskom, te jih je uz to 

 i napeo. Tim poprimi pamuk svileni sjaj. Takovog materijala 

 imade danas već dosta u svilnoj robi. 



Ungnad i Hoseman popravili su taj postupak tim, da su 

 celuloznu (pamučnu) nit zaodj enuli u svilno ruho tako, da su 

 močili pamuk u tužnoj otopini prave svile. Nazvaše taj postupak 

 „animaliziranje" pamuka. I toga ćemo često naći u svilnim vrp- 

 cama i dr. 



Dok se ovako s jedne strane tražio surogat u sličnim ni- 

 tima naravnim, to su drugi nastojali boljom srećom u opće opo- 

 našati čitavu naravnu tvorbu svilenih niti. 



Već u 16. vijeku nalazimo uz opisivanja o predenju svile 

 po gusjenici dudove bube izražene i misli za oponašanjem iste. 



