70 



Tako piše god. 1734. Réaumur u svojem djelu „Mcmoircs pour 

 servir à l'histoire des insectes" : Zar se nebi mogao pronaći put, 

 koji vodi do umjetne pripreme svile, kad znademo, da je ona 

 Ijepčiv sok, iztisnut iz eijevčica i otvrdnut na zraku a tim pre- 

 tvoren u niti. 



Sto je evo u to doba već ljudski um spoznao kao moguće, 

 izvelo se je zbilja, akoprem 150 godina kašnje, kadno su se krasne 

 takove ideje sve većim usavršivanjem tehničkih pomagala oživo- 

 tvoriti mogle. 



Tako nije daleko vrijeme gdje ćemo se odjenuti u drvno 

 ruho a šuštit će i blistat kao prava svila! 



Tri su poglavito metode, po kojima se danas izvadja umjetna 

 svila i to prema različitim surovinama : celuloze, kolodlja i že- 

 latine. 



Princip radnje je svima isti. Izvorni se materijal rastapa, 

 raspređe u tekućem stanju i onda zgodnim sretstvinia iz oto- 

 pine obara. 



1. Kolodinske svile. 



Grofu M. de Chardonneiu pripada prvenstvo u pripremi 

 umjetne svile. U svibnju 1884.^ predao Je akademiji znanosti 

 pismo (otvoreno 1887.) u kojom razpravlja „sur une matière 

 textile, ressemblante à la soie". 



U tu svrhu preli se pamuk ili (prije očišćeno) izbrušeno drvo, 

 prnje etc. smjesom od guste sumporne i dušične kiseline, koji 

 postupak zovemo nitriranje. Pri temp. od kojih 30*^ ostaje u toj 

 smjesi sirovina 12—24 sata. 



Dobivena se t. zv. „nitroceluloza" opere i suši do 257o 

 vode, te je u tom stanju najlaglje topiva u etir-alkoholu, usljed 

 cesa postane 15 — SO^/o kolodij. Taj se procjedi i pod tlakom od 

 kojih 10 atmosfera ućera u Ghardonetove preljke, u kojima se 

 vrućom vodom uzdrži u toplome stanju. Te preljke sačinjavaju 

 u nizove poredane vlasate cijevi a šiljak svake od tih eijevčica 

 opkoljen je od nešto šireg plašta punim hladne vode. Iz tih se 

 kapilara ištrca kolodij u finoj struji u vodu u kojoj se za čas 



^ Vidi Hohnel u. Miltheilungen d. k. k. Techn.-Gewerbemuseums 1890. 



