71 



zgruša (koaguliia) i u tanke niti pretvara. Ove se običajnim putem 

 dalje izradjiiju, kao i ]»rvotne prave svilene niti. Svaka je preljka 

 j)od staklenim zvonom poradi lake upaljivosti a i regeneracije 

 ctir-alkoholnc smjese. Pošto se ovako dobivena nit sastoji od 

 „nitrocelulozc", to je ona vrlo lako upaljiva, pa se zato denitrira 

 sa NH^ (HS) ili alkolijskim polisulfitima. 



Chardonnet je nazvao tu nit: ,,Sole francalse ou artifi- 

 clelle''. Priređuje se danas u ogromnim tvornicama: Pres de 

 Vaux blizu Besangona i njenoj podružnici u Spreitenbachu kraj 

 Züricha, koje pripadaju jednom akcion. društvu zatim u Fismes-u 

 i u Goventry-u. 



Premda je danas denitriranje fabrikata skoro posvema 

 uspjelo, a proizvod ljepotom svojom nadkriljuje pravu svilu, to 

 imade ipak slijedećih mana: 1. Za pripremu se rabi eksplozivni 

 materijal. 2. Regeneracija pomoćnog materijala nije ekonomska. 

 3. Potrebno denitriranje je na uštrb jednolikosti i čvrstoći robe. 

 Uza sve to prodaje se danas već mnogo tog materijala. 



1889. pronašao je Vivier svoju „soie de France''. On rabi 

 namjesto conc. dušične kiseline jeftiniju salitru, nitrirà kod više 

 temperature (60 — 80"), a kao topilo uzimlje ledenu octenu kise- 

 linu, te dodaje poradi bolje čvrstoće nješto ribjeg mjehura i gu- 

 taperke. Gotova se nit denitrira i kupa u otopini sublimata da 

 se još više učvrsti. Takova se svila izrađuje u tvornici Nanterre 

 kraj Pariza, a ovaj materijal izgleda još ljepše od prvo spome- 

 nutog. 



1890. g. dao si je Lehner za Njemačku patentirati slijedeći 

 postupak: Nitroceluloza topi se u drvnom špiritu, pomješa se 

 kaučukom a dobivena smjesa se zgruša uplivom petroleja, ter- 

 pentinskog ulja ili kloroforma. Novo kod njegove radnje jest ovo: 

 Isprva deblja nit razvlači se i rastanji prije namatanja na moto- 

 vila. Tim je fabrikacija stupila odlučan korak naprijed. (Uveo se 

 je princip, koji vrijedi i za pripremu staklenih niti). Proizvod se 

 filira (mješa) s pamukom ili pravom svilom u nit što veće čvi - 

 stoće, zatim se denitrira i provlači kroz vodno staklo. Ovako radi 

 danas tvornica u Glattbruggu kraj Züricha i njena fìlialka u 

 Bradfordu. Proizvod ovih tvornica uspješno se takmi sa Ghar- 

 donnet-svilom. 



U Češkoj je pokraj Ascha (na granici) takova tvornica. 



