73 



od koje litar otapa 50 gr. celuloze. Nastala se Ijepciva tekućina 

 rasprede. Za otapanje u velike rabe se Montejusi a proces traje 

 u njih 10 sati. Netopiva kutikula i plazmatički ostanci odstrane 

 se procjedivanjem, a bistra se otopina vodi uz tlak od 3 atm, 

 u preljke, t. j. olovne cijevi sa staklenim vlasatim odvojcima. 

 Preljke položene su u korito sa 15'7o ^2 ^^i- Tu koagulira celu- 

 loza dok se bakar i amonijak pretvore u sulfate i do 90*'/,j 

 natrag dobivaju. 



Po 18 od motovila razvučenih niti vode se pomoću sta- 

 klenih kolektora do staklenih vretena, na ovima se isperu nili u 

 centrifugalnim strojevima pa onda suše ugrijanim zrakom, usljed 

 cesa so niti stežu pa postanu sjajne. Daljnji je tok izradbe isti 

 kao kod prave svile. 



Jz ovog se razlaganja vidi, da je ta metoda izmedju svim 

 dosadašnjim najzgodnija, jer se predivo priređuje po nj na laki, 

 siguran, jednostavan i neopasan način, a isto tako je ekonomska 

 i lako izvediva regeneracija bakra i ammoniaka. Ta se svila ne 

 upali laglje od pamuka i dade se izvrsno bojadisati. Opip joj je 

 bolji nego h onaj Ghardonnetove svile, a šušti kao prava svila. 

 Bečko bankovno društvo kupilo je nedavno ovaj patenat za našu 

 monarkiju, tako da će se ta nova industrija naskoro udomiti i u 

 ovoj državi. 



Što se tiče svojstava umjetne svile, to ona sjajem svojini 

 daleko natkriljuje naravnu, tako da se već s tim jednim svojstvom 

 daju u tekstilnoj industriji polučiti mnogi novi efekti. Posebna 

 ukočenost uz dostatan elasticitet određuje uporabivost toga ma- 

 terijala osobito za pozamenterije, te se i zbilja nalaze već mnoge 

 takove svilene bordure, vrpce i drugi nakit u prometu. 



Posvuda pako i osjetljivo konkurirati sa svilom nije taj ma- 

 terijal danas još u stanju i to jedno već poradi dosta znatno sa- 

 dašnje cijene,^ a ako će se ta vremenom nješto i sniziti, to za- 

 ostaje ipak današnja umjetna svila za naravnom još u mnogim 

 prevažnim svojstvima od kojih ističem slijedeća: 



1. Umjetna je prvotna svilena nit puno deblja od naravne, 

 a uz to je i teža, tako da će i roba od umjetne svile biti znatno 

 teža od one, koja je priugotovljena sa naravnom svilom. Tim se 



' l K. unij. svile sloji 35 — 40 K. 



