91 



a toj slobodi imademo pripisati, što je novi vijek u znanosti na- 

 predovao orijaškim koracima. Novi je tek vijek doveo čovjeka do 

 vlasti nad prirodom, čovjek nije više rob prirodnih vlasti, koje 

 si u božanstva pretvara, priznavajući time svoju ovisnost o njima 

 i svoju slabost, već je — upoznav njihovu narav — našao 

 sredstva, da sve njihove pojave prouči, raznoliko njihovo djelo- 

 vanje da svede na stalne zakone i napokon — što je najveća 

 slava ljudskog duha — da se otme njihovom neograničenom 

 gospodstvu i da od prijašnjih svojih gospodara učini uslužne si 

 pomagače svojeg rada; ne vlada više priroda čovjekom, već 

 čovjek prirodom. Do tog pako gospodstva dovelo ga je kršćanstvo, 

 koje odbaciv zablude srednjeg vijeka, ustali slobodu čovječjeg 

 roda i njega oslobodi od ropstva, u koje bijaše zapao oboža- 

 vanjem prirode. 



Slobodna znanost i kršćanstvo podigoše čovječji duh iznad 

 prirode. Oštrim okom zaviri sada čovjek u najzabitnije kuteve 

 svemira, pa sve dalje otkrivaše smijelom rukom koprenu, koja 

 kroz vijekove pokrivaše njezine tajne: Zagonetna slika saiska 

 odavaše svu svoju ljepotu i sjaj svoj radoznalom oku. 



Biljeg novog je vijeka vlast čovječjeg roda nad prirodom. 



Posao još nije do kraja obavljen, nije još došlo vrijeme, da 

 prekršlenih ruku uživamo samo plodove obavljena rada; mnogo 

 još imade predjela u prirodi, koje treba ispitati; mnogo imade 

 još sila, kojih tajinstveni rad se nije skučio pod vlast čovječju, 

 al žezlo, kojim čovjek nad prirodom vlada, u snažnim je rukama 

 i carstvo se njegovo sveudilj širi sve dalje u nedogledne krajeve. 

 Sve veći biva čovjek a sve manje biva ono područje u prirodi, 

 koje se još otimlje njegovom utjecaju, njegovom gospodstvu. 



Ovo slavodobitno napredovanje čovječjeg roda jasno čitamo 

 i u povijesti geografijske znanosti, a napose i u povjesti onog 

 problema, koji nas ovdje zanima. 



Mišljenje o obliku zemlje uporedo se još mijenjalo sa na- 

 predujućom geografskom znanosti. Ovomu su pitanju najveći 

 učenjaci — koji inače po svojoj struci i nijesu baš bili geografi 

 — posvećivali veliku pažnju a za geografiju bijaše kroz vijekove 

 temelj kamen, na kojem se dograđivaše cijeli sistem matematičke 

 i astronomičke geografije ; a ovo je pako pitanje — • kako će se 

 niže pokazati — znatno utjecalo na cijelu znanstvenu geo- 

 grafiju. 



