94 



još i u našem vijeku našlo se ljudi, koji htjedoše dokazati, da 

 je zemlja ravna ploča? 



važnosti sredovječne geografije osvjedoči me osobito iz- 

 traživanje izvora o problemi, kojemu je ova radnja posvećena, 

 za tim o dizanju i padanju kontinenata ; istraživanje o prvim 

 počecima geologije, o horografiji Hrvatske u starom i srednjem 

 vijeku, pitanju dal voda na zemlji nestaje, o kartografiji starog 

 i srednjeg vijeka itd. a svugdje sam naišao na pojave i ljude, 

 koji me osvjedočiše o uzanoj vezi, koja nas i naše mišljenje skap- 

 čaju sa srednjim vijekom. 



Istina, da je u srednjem vijeku pretegao onaj rad, koji bi- 

 jaše zasnovan na klasičnom temelju i da su rijetki bili oni, koji 

 utirahu uz široki drum klasične predaje još i vlastite puteve 

 znanstvenog istraživanja. 



Nu ako je malo novih stazah bilo, tim ih više iđašc la- 

 godnim korakom za tragovima velikih učenjaka starog vijeka. 

 Zanimanjem čitamo u Allcuinu, da su se na dvoru Kaila Velikog 

 pače i gospoje zabavljale promatranjem zvjezdanog neba i da su 

 pozorno slušale predavanja o raznim geografskim predmetima.^ 

 Marlianus Felix Gapella, Plinius, Solinus, Seneca, Macrobijev Ko- 

 mentar, Suetonova Prata, Vitruvova Architectura bijahu do 12. 

 vijeka poglavni izvori geografske naobrazbe. 



G. 1167. donio je kaluđer Vilim iz Carigrada prve grtke 

 spise u Paris i sada se zapadnom svijetu otvori široki vidik grčke 

 znanosti. Još zamašnije pako djelovaše po razvitak evropske geo- 

 grafije križarskim vojnama zapodjenuli saobraćaj sa Istokom i 

 poznavanje arapske znanosti. 



Golemi duh Aristotelov djelovaše sada svom silom te okrene 

 duševni život Evrope u nove kolotečine. Nema ovdje mjesta, 

 omjcriti utjecaj ovog velikana na cijelo shvaćanje Evrope i raz- 

 jasniti put, kojim su njegovi spisi počeli u zapadnoj znanosti dje- 

 lovati; ograničiti ću se na to, da ocrtam na kratko, kako je nje- 

 gova geografija djelovala i unapređivala nauku o zemlji. 



Aristotelova geografija bijaše dalekim putem prošla, dok je 

 dospjela u zapadnu Evropu. Po nestorijanskim kršćanima primiše 

 Arapi aristotelove spise pa se već za kalifa Al Mamuna poda- 

 vahu marljivom proučavanju istih. Pošto je Averroes Aristotela 



Alcuini carrn. de stuđiis in avlž reg. carm. 26. M. G. Poet. lat. I. 24G. 



